# Uradni list C 362/8. s

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 362 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 648. september 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 362

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 648. september 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2020–2021Seje: 17.–19. junija 2020SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2020–2021Seje: 17.–19. junija 2020SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | četrtek, 18. junij 2020 |
| 2021/C 362/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o dodatnem financiranju biomedicinskih raziskav mialgičnega encefalomielitisa (2020/2580(RSP)) | 2 |
| 2021/C 362/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o stališču Evropskega parlamenta o konferenci o prihodnosti Evrope (2020/2657(RSP)) | 6 |
| 2021/C 362/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o evropski strategiji o invalidnosti po letu 2020 (2019/2975(RSP)) | 8 |
| 2021/C 362/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (2019/2131(INI)) | 22 |
| | petek, 19. junij 2020 |
| 2021/C 362/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o nadaljevanju kazenskega pregona proti ministrskemu predsedniku Češke republike zaradi poneverbe sredstev EU in morebitnega nasprotja interesov (2019/2987(RSP)) | 37 |
| 2021/C 362/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2019 (2019/2130(INI)) | 45 |
| 2021/C 362/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o prometu in turizmu v letu 2020 in pozneje (2020/2649(RSP)) | 55 |
| 2021/C 362/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o protirasističnih demonstracijah zaradi smrti Georgea Floyda (2020/2685(RSP)) | 63 |
| 2021/C 362/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o zakonu Ljudske republike Kitajske o nacionalni varnosti v Hongkongu in nujnosti, da se EU zavzame za visoko stopnjo avtonomije Hongkonga (2020/2665(RSP)) | 71 |
| 2021/C 362/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o stanju na schengenskem območju po izbruhu pandemije COVID-19 (2020/2640(RSP)) | 77 |
| 2021/C 362/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v okviru krize zaradi COVID-19 (2020/2664(RSP)) | 82 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| | četrtek, 18. junij 2020 |
| 2021/C 362/12 | Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 18. junija 2020 glede pogajanj o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (2020/2023(INI)) | 90 |
| | petek, 19. junij 2020 |
| 2021/C 362/13 | Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o vzhodnem partnerstvu pred vrhom junija 2020 (2019/2209(INI)) | 114 |
| 2021/C 362/14 | Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Zahodnem Balkanu po vrhu leta 2020 (2019/2210(INI)) | 129 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

četrtek, 18. junij 2020

2021/C 362/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o dodatnem financiranju biomedicinskih raziskav mialgičnega encefalomielitisa (2020/2580(RSP))

2

2021/C 362/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o stališču Evropskega parlamenta o konferenci o prihodnosti Evrope (2020/2657(RSP))

6

2021/C 362/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o evropski strategiji o invalidnosti po letu 2020 (2019/2975(RSP))

8

2021/C 362/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (2019/2131(INI))

22

petek, 19. junij 2020

2021/C 362/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o nadaljevanju kazenskega pregona proti ministrskemu predsedniku Češke republike zaradi poneverbe sredstev EU in morebitnega nasprotja interesov (2019/2987(RSP))

37

2021/C 362/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2019 (2019/2130(INI))

45

2021/C 362/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o prometu in turizmu v letu 2020 in pozneje (2020/2649(RSP))

55

2021/C 362/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o protirasističnih demonstracijah zaradi smrti Georgea Floyda (2020/2685(RSP))

63

2021/C 362/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o zakonu Ljudske republike Kitajske o nacionalni varnosti v Hongkongu in nujnosti, da se EU zavzame za visoko stopnjo avtonomije Hongkonga (2020/2665(RSP))

71

2021/C 362/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o stanju na schengenskem območju po izbruhu pandemije COVID-19 (2020/2640(RSP))

77

2021/C 362/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v okviru krize zaradi COVID-19 (2020/2664(RSP))

82

PRIPOROČILA

Evropski parlament

četrtek, 18. junij 2020

2021/C 362/12

Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 18. junija 2020 glede pogajanj o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (2020/2023(INI))

90

petek, 19. junij 2020

2021/C 362/13

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o vzhodnem partnerstvu pred vrhom junija 2020 (2019/2209(INI))

114

2021/C 362/14

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Zahodnem Balkanu po vrhu leta 2020 (2019/2210(INI))

129

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | sreda, 17. junij 2020 |
| 2021/C 362/15 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2020 o zahtevi za odvzem imunitete Gunnarju Becku (2019/2154(IMM)) | 141 |
| 2021/C 362/16 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2020 o zahtevi za odvzem imunitete Guyu Verhofstadtu (2019/2149(IMM)) | 143 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

sreda, 17. junij 2020

2021/C 362/15

Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2020 o zahtevi za odvzem imunitete Gunnarju Becku (2019/2154(IMM))

141

2021/C 362/16

Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2020 o zahtevi za odvzem imunitete Guyu Verhofstadtu (2019/2149(IMM))

143

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | sreda, 17. junij 2020 |
| 2021/C 362/17 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (05639/2/2020 – C9-0132/2020 – 2018/0178(COD)) | 145 |
| 2021/C 362/18 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 862/2007 o statistiki Skupnosti o migracijah in mednarodni zaščiti (15300/1/2019 – C9-0102/2020 – 2018/0154(COD)) | 146 |
| | četrtek, 18. junij 2020 |
| 2021/C 362/19 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (2019–2024) (08662/1/2019 – C9-0004/2019 – 2019/0078(NLE)) | 147 |
| 2021/C 362/20 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (2019–2024) (08662/2019 – C9-0004/2019 – 2019/0078M(NLE)) | 148 |
| 2021/C 362/21 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (2019–2024) (08928/2019 – C9-0011/2019 – 2019/0090(NLE)) | 152 |
| 2021/C 362/22 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (2019–2024) (08928/2019 – C9-0011/2019 – 2019/0090M(NLE)) | 153 |
| 2021/C 362/23 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Demokratično republiko São Tomé in Príncipe in Evropsko skupnostjo (12199/2019 – C9-0001/2020 – 2019/0173(NLE)) | 158 |
| 2021/C 362/24 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo v okviru pogajanj na podlagi člena XXVIII GATT 1994 o spremembi koncesij Švice v okviru STO v zvezi z mesom, prepariranim z začimbami (12482/2019 – C9-0194/2019 – 2019/0196(NLE)) | 159 |
| 2021/C 362/25 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2020 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (COM(2020)0146 – C9-0112/2020 – 2020/2062(BUD)) | 160 |
| 2021/C 362/26 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Portugalski, Španiji, Italiji in Avstriji (COM(2020)0200 – C9-0127/2020 – 2020/2068(BUD)) | 164 |
| 2021/C 362/27 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2020 za proračunsko leto 2020: vključitev presežka iz proračunskega leta 2019 (07764/2020 – C9-0131/2020 – 2020/2061(BUD)) | 166 |
| 2021/C 362/28 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 4/2020 za proračunsko leto 2020, priloženemu predlogu o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Portugalski, Španiji, Italiji in Avstriji (08097/2020 – C9-0146/2020 – 2020/2069(BUD)) | 168 |
| 2021/C 362/29 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Moldavijo (14205/2019 – C9-0192/2019 – 2012/0006(NLE)) | 170 |
| 2021/C 362/30 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o spremembi Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Moldavijo zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji v imenu Unije in njenih držav članic (07048/2015 – C9-0195/2019 – 2015/0035(NLE)) | 171 |
| 2021/C 362/31 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o spremembi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije Evropski uniji (06198/2013 – C9-0006/2019 – 2007/0181(NLE)) | 172 |
| 2021/C 362/32 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (14209/2019 – C9-0193/2019 – 2010/0180(NLE)) | 173 |
| 2021/C 362/33 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko unijo in vlado Ljudske republike Kitajske (14185/2019 – C9-0191/2019 – 2018/0155(NLE)) | 174 |
| 2021/C 362/34 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi (09556/2019 – C9-0013/2019 – 2010/0186(NLE)) | 175 |
| 2021/C 362/35 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter vlado Države Izrael na drugi strani (14207/2019 – C9-0196/2019 – 2012/0324(NLE)) | 176 |
| 2021/C 362/36 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 4. maja 2020 o odstopanju od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/891 glede sektorja sadja in zelenjave in Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1149 glede vinskega sektorja za leto 2020 v zvezi s pandemijo COVID-19 (C(2020)02908 – 2020/2636(DEA)) | 177 |
| 2021/C 362/37 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 28. maja 2020 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/101 z dne 26. oktobra 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za preudarno vrednotenje v skladu s členom 105(14) Uredbe (EU) št. 575/2013 (C(2020)03428 – 2020/2668(DEA)) | 179 |
| 2021/C 362/38 | P9_TA(2020)0157Sprememba uredb (EU) št. 575/2013 in (EU) 2019/876 glede prilagoditev zaradi pandemije COVID-19 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 575/2013 in (EU) 2019/876 glede prilagoditev zaradi pandemije COVID-19 (COM(2020)0310 – C9-0122/2020 – 2020/0066(COD))P9_TC1-COD(2020)0066Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. junija 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 575/2013 in (EU) 2019/876 glede nekaterih prilagoditev zaradi pandemije COVID-19 | 180 |
| 2021/C 362/39 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi pododbora za davčne zadeve (2020/2681(RSO)) | 181 |
| 2021/C 362/40 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi posebnega odbora za boj proti raku in opredelitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata (2020/2682(RSO)) | 182 |
| 2021/C 362/41 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi posebnega odbora za tuje vmešavanje v demokratične procese v Evropski uniji, tudi dezinformacije, in določitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata (2020/2683(RSO)) | 186 |
| 2021/C 362/42 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi posebnega odbora za umetno inteligenco v digitalni dobi in opredelitvi njegovih pristojnostih, številčne sestave in mandata (2020/2684(RSO)) | 189 |
| | petek, 19. junij 2020 |
| 2021/C 362/43 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o ustanovitvi preiskovalnega odbora za preiskavo domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih z zaščito živali med prevozom znotraj in izven Unije, in opredelitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata (2020/2690(RSO)) | 191 |
| 2021/C 362/44 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2021, oddelek III – Komisija (2019/2213(BUD)) | 195 |
| 2021/C 362/45 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2011/16/EU zaradi nujne potrebe po odložitvi nekaterih rokov za predložitev in izmenjavo podatkov na področju obdavčevanja zaradi pandemije COVID-19 (COM(2020)0197 – C9-0134/2020 – 2020/0081(CNS)) | 205 |
| 2021/C 362/46 | P9_TA(2020)0171Izjemna začasna podpora v okviru EKSRP kot odziv na izbruh COVID-19 (sprememba Uredbe (EU) št. 1305/2013) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne začasne podpore v okviru EKSRP kot odziv na izbruh COVID-19 (COM(2020)0186 – C9-0128/2020 – 2020/0075(COD))P9_TC1-COD(2020)0075Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. junija 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2013 glede posebnega ukrepa za zagotovitev izjemne začasne podpore v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) kot odziv na izbruh COVID-19 | 208 |
| 2021/C 362/47 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 19. junija 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi začasnih ukrepov glede rokov za faze zbiranja, preverjanja in pregleda iz Uredbe (EU) 2019/788 o evropski državljanski pobudi zaradi izbruha COVID-19 (COM(2020)0221 – C9-0142/2020 – 2020/0099(COD)) | 209 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

sreda, 17. junij 2020

2021/C 362/17

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (05639/2/2020 – C9-0132/2020 – 2018/0178(COD))

145

2021/C 362/18

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 862/2007 o statistiki Skupnosti o migracijah in mednarodni zaščiti (15300/1/2019 – C9-0102/2020 – 2018/0154(COD))

146

četrtek, 18. junij 2020

2021/C 362/19

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (2019–2024) (08662/1/2019 – C9-0004/2019 – 2019/0078(NLE))

147

2021/C 362/20

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (2019–2024) (08662/2019 – C9-0004/2019 – 2019/0078M(NLE))

148

2021/C 362/21

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (2019–2024) (08928/2019 – C9-0011/2019 – 2019/0090(NLE))

152

2021/C 362/22

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (2019–2024) (08928/2019 – C9-0011/2019 – 2019/0090M(NLE))

153

2021/C 362/23

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Demokratično republiko São Tomé in Príncipe in Evropsko skupnostjo (12199/2019 – C9-0001/2020 – 2019/0173(NLE))

158

2021/C 362/24

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo v okviru pogajanj na podlagi člena XXVIII GATT 1994 o spremembi koncesij Švice v okviru STO v zvezi z mesom, prepariranim z začimbami (12482/2019 – C9-0194/2019 – 2019/0196(NLE))

159

2021/C 362/25

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2020 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (COM(2020)0146 – C9-0112/2020 – 2020/2062(BUD))

160

2021/C 362/26

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Portugalski, Španiji, Italiji in Avstriji (COM(2020)0200 – C9-0127/2020 – 2020/2068(BUD))

164

2021/C 362/27

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2020 za proračunsko leto 2020: vključitev presežka iz proračunskega leta 2019 (07764/2020 – C9-0131/2020 – 2020/2061(BUD))

166

2021/C 362/28

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 4/2020 za proračunsko leto 2020, priloženemu predlogu o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Portugalski, Španiji, Italiji in Avstriji (08097/2020 – C9-0146/2020 – 2020/2069(BUD))

168

2021/C 362/29

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Moldavijo (14205/2019 – C9-0192/2019 – 2012/0006(NLE))

170

2021/C 362/30

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o spremembi Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Moldavijo zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji v imenu Unije in njenih držav članic (07048/2015 – C9-0195/2019 – 2015/0035(NLE))

171

2021/C 362/31

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o spremembi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije Evropski uniji (06198/2013 – C9-0006/2019 – 2007/0181(NLE))

172

2021/C 362/32

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (14209/2019 – C9-0193/2019 – 2010/0180(NLE))

173

2021/C 362/33

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko unijo in vlado Ljudske republike Kitajske (14185/2019 – C9-0191/2019 – 2018/0155(NLE))

174

2021/C 362/34

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi (09556/2019 – C9-0013/2019 – 2010/0186(NLE))

175

2021/C 362/35

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter vlado Države Izrael na drugi strani (14207/2019 – C9-0196/2019 – 2012/0324(NLE))

176

2021/C 362/36

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 4. maja 2020 o odstopanju od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/891 glede sektorja sadja in zelenjave in Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1149 glede vinskega sektorja za leto 2020 v zvezi s pandemijo COVID-19 (C(2020)02908 – 2020/2636(DEA))

177

2021/C 362/37

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 28. maja 2020 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/101 z dne 26. oktobra 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za preudarno vrednotenje v skladu s členom 105(14) Uredbe (EU) št. 575/2013 (C(2020)03428 – 2020/2668(DEA))

179

2021/C 362/38

P9_TA(2020)0157Sprememba uredb (EU) št. 575/2013 in (EU) 2019/876 glede prilagoditev zaradi pandemije COVID-19 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 575/2013 in (EU) 2019/876 glede prilagoditev zaradi pandemije COVID-19 (COM(2020)0310 – C9-0122/2020 – 2020/0066(COD))P9_TC1-COD(2020)0066Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. junija 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 575/2013 in (EU) 2019/876 glede nekaterih prilagoditev zaradi pandemije COVID-19

180

2021/C 362/39

Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi pododbora za davčne zadeve (2020/2681(RSO))

181

2021/C 362/40

Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi posebnega odbora za boj proti raku in opredelitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata (2020/2682(RSO))

182

2021/C 362/41

Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi posebnega odbora za tuje vmešavanje v demokratične procese v Evropski uniji, tudi dezinformacije, in določitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata (2020/2683(RSO))

186

2021/C 362/42

Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi posebnega odbora za umetno inteligenco v digitalni dobi in opredelitvi njegovih pristojnostih, številčne sestave in mandata (2020/2684(RSO))

189

petek, 19. junij 2020

2021/C 362/43

Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o ustanovitvi preiskovalnega odbora za preiskavo domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih z zaščito živali med prevozom znotraj in izven Unije, in opredelitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata (2020/2690(RSO))

191

2021/C 362/44

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2021, oddelek III – Komisija (2019/2213(BUD))

195

2021/C 362/45

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2011/16/EU zaradi nujne potrebe po odložitvi nekaterih rokov za predložitev in izmenjavo podatkov na področju obdavčevanja zaradi pandemije COVID-19 (COM(2020)0197 – C9-0134/2020 – 2020/0081(CNS))

205

2021/C 362/46

P9_TA(2020)0171Izjemna začasna podpora v okviru EKSRP kot odziv na izbruh COVID-19 (sprememba Uredbe (EU) št. 1305/2013) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne začasne podpore v okviru EKSRP kot odziv na izbruh COVID-19 (COM(2020)0186 – C9-0128/2020 – 2020/0075(COD))P9_TC1-COD(2020)0075Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. junija 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2013 glede posebnega ukrepa za zagotovitev izjemne začasne podpore v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) kot odziv na izbruh COVID-19

208

2021/C 362/47

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 19. junija 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi začasnih ukrepov glede rokov za faze zbiranja, preverjanja in pregleda iz Uredbe (EU) 2019/788 o evropski državljanski pobudi zaradi izbruha COVID-19 (COM(2020)0221 – C9-0142/2020 – 2020/0099(COD))

209

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

8.9.2021

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2020–2021

Seje: 17.–19. junija 2020

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

četrtek, 18. junij 2020

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/2

---

P9_TA(2020)0140

Zahtevek za financiranje biomedicinskih raziskav za mialgični encefalomielitis

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o dodatnem financiranju biomedicinskih raziskav mialgičnega encefalomielitisa (2020/2580(RSP))

(2021/C 362/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 168 in 179 do 181 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 168 in 179 do 181 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju vprašanja za pisni odgovor Komisiji z dne 2. septembra 2019 o raziskavah mialgičnega encefalomielitisa (E-002599/2019) ter odgovora Komisije z dne 28. oktobra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za pisni odgovor Komisiji z dne 2. septembra 2019 o raziskavah mialgičnega encefalomielitisa (E-002599/2019) ter odgovora Komisije z dne 28. oktobra 2019,

| — | ob upoštevanju vprašanja za pisni odgovor Komisiji z dne 4. decembra 2018 o sindromu kronične utrujenosti (E-006124/2018) ter odgovora Komisije z dne 30. januarja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za pisni odgovor Komisiji z dne 4. decembra 2018 o sindromu kronične utrujenosti (E-006124/2018) ter odgovora Komisije z dne 30. januarja 2019,

| — | ob upoštevanju vprašanja za pisni odgovor Komisiji z dne 28. avgusta 2018 o mialgičnem encefalomielitisu: priznanje Svetovne zdravstvene organizacije in podpora Komisije raziskava in usposabljanju (E-004360/2018) ter odgovora Komisije z dne 1. novembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za pisni odgovor Komisiji z dne 28. avgusta 2018 o mialgičnem encefalomielitisu: priznanje Svetovne zdravstvene organizacije in podpora Komisije raziskava in usposabljanju (E-004360/2018) ter odgovora Komisije z dne 1. novembra 2018,

| — | ob upoštevanju vprašanja za pisni odgovor Komisiji z dne 9. novembra 2017 o financiranju raziskav mialgičnega encefalomielitisa/sindroma kronične utrujenosti (ME/SKU) (E-006901/2017) ter odgovora Komisije z dne 18. decembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za pisni odgovor Komisiji z dne 9. novembra 2017 o financiranju raziskav mialgičnega encefalomielitisa/sindroma kronične utrujenosti (ME/SKU) (E-006901/2017) ter odgovora Komisije z dne 18. decembra 2017,

| — | ob upoštevanju člena 227(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 227(2) Poslovnika,

| A. | ker je Odbor za peticije prejel več peticij oseb, ki so zaskrbljene, ker se mialgični encefalomielitis/sindroma kronične utrujenosti (ME/SKU) v EU ne zdravi in ker je trenutno premalo sredstev za biomedicinske raziskave te bolezni; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za peticije prejel več peticij oseb, ki so zaskrbljene, ker se mialgični encefalomielitis/sindroma kronične utrujenosti (ME/SKU) v EU ne zdravi in ker je trenutno premalo sredstev za biomedicinske raziskave te bolezni;

| B. | ker ima v skladu s členom 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah vsakdo „pravico do preventivnega zdravstvenega varstva in do zdravniške oskrbe v skladu s pogoji, ki jih določajo nacionalne zakonodaje in običaji“ in ker drugi mednarodni instrumenti o človekovih pravicah, med njimi Splošna deklaracija o človekovih pravicah, Mednarodni pakt o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter Konvencija o pravicah invalidov, priznavajo pravico do zdravja ali njegove vidike, kot je pravica do zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

B.

ker ima v skladu s členom 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah vsakdo „pravico do preventivnega zdravstvenega varstva in do zdravniške oskrbe v skladu s pogoji, ki jih določajo nacionalne zakonodaje in običaji“ in ker drugi mednarodni instrumenti o človekovih pravicah, med njimi Splošna deklaracija o človekovih pravicah, Mednarodni pakt o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter Konvencija o pravicah invalidov, priznavajo pravico do zdravja ali njegove vidike, kot je pravica do zdravstvene oskrbe;

| C. | ker mora biti delovanje držav članic in Unije usmerjeno v izboljšanje javnega zdravja; ker bi bilo treba ta cilj uresničevati s podporo Unije državam članicam, s spodbujanjem sodelovanja in raziskav vzrokov, prenosa in preprečevanja bolezni; |
| --- | --- |

C.

ker mora biti delovanje držav članic in Unije usmerjeno v izboljšanje javnega zdravja; ker bi bilo treba ta cilj uresničevati s podporo Unije državam članicam, s spodbujanjem sodelovanja in raziskav vzrokov, prenosa in preprečevanja bolezni;

| D. | ker je ME/SKU zelo naporna, kronična in večsistemska bolezen neznane etiologije, katere simptomi, teža in napredovanje močno nihajo; |
| --- | --- |

D.

ker je ME/SKU zelo naporna, kronična in večsistemska bolezen neznane etiologije, katere simptomi, teža in napredovanje močno nihajo;

| E. | ker je Svetovna zdravstvena organizacija ME/SKU po mednarodni klasifikaciji bolezni (MKB-11) uvrstila pod kodo 8E49 med motnje živčnega sistema (postviralni sindrom utrujenosti); |
| --- | --- |

E.

ker je Svetovna zdravstvena organizacija ME/SKU po mednarodni klasifikaciji bolezni (MKB-11) uvrstila pod kodo 8E49 med motnje živčnega sistema (postviralni sindrom utrujenosti);

| F. | ker je ME/SKU zapletena in zelo naporna bolezen, saj ekstremna utrujenost in drugi telesni simptomi pogosto onemogočajo izvajanje vsakdanjih opravil; ker se lahko zaradi nje močno poslabša kakovost življenja in lahko povzroči hudo trpljenje, bolnike pa nazadnje priveže na posteljo ali dom, negativno pa vpliva tudi na socialne in družinske odnose in zaradi izgube zmožnosti za delo povzroča velike stroške za družbo; |
| --- | --- |

F.

ker je ME/SKU zapletena in zelo naporna bolezen, saj ekstremna utrujenost in drugi telesni simptomi pogosto onemogočajo izvajanje vsakdanjih opravil; ker se lahko zaradi nje močno poslabša kakovost življenja in lahko povzroči hudo trpljenje, bolnike pa nazadnje priveže na posteljo ali dom, negativno pa vpliva tudi na socialne in družinske odnose in zaradi izgube zmožnosti za delo povzroča velike stroške za družbo;

| G. | ker je treba nameniti posebno pozornost velikemu tveganju socialne izključenosti oseb, ki trpijo za ME/SKU; ker je zato za zaposlene osebe s to boleznijo izjemno pomembno, da obdržijo delovno mesto in se ne znajdejo v osami; |
| --- | --- |

G.

ker je treba nameniti posebno pozornost velikemu tveganju socialne izključenosti oseb, ki trpijo za ME/SKU; ker je zato za zaposlene osebe s to boleznijo izjemno pomembno, da obdržijo delovno mesto in se ne znajdejo v osami;

| H. | ker je treba storiti vse, da bi prilagodili delovne pogoje in okolje bolnikov z ME/SKU; ker bi morali imeti tudi pravico do prilagoditve delovnega mesta in delovnika; |
| --- | --- |

H.

ker je treba storiti vse, da bi prilagodili delovne pogoje in okolje bolnikov z ME/SKU; ker bi morali imeti tudi pravico do prilagoditve delovnega mesta in delovnika;

| I. | ker za ME/SKU še vedno ni ustaljenih biomedicinskih diagnostičnih preizkusov ali zdravljenja, ki bi ga odobrila EU ali Evropska agencija za zdravila; |
| --- | --- |

I.

ker za ME/SKU še vedno ni ustaljenih biomedicinskih diagnostičnih preizkusov ali zdravljenja, ki bi ga odobrila EU ali Evropska agencija za zdravila;

| J. | ker nista znana niti pojavnost in prevalenca ME/SKU v EU niti skupno družbeno in ekonomsko breme te bolezni, saj na ravni EU ni sistematičnega zbiranja podatkov o njej; |
| --- | --- |

J.

ker nista znana niti pojavnost in prevalenca ME/SKU v EU niti skupno družbeno in ekonomsko breme te bolezni, saj na ravni EU ni sistematičnega zbiranja podatkov o njej;

| K. | ker je bil ME/SKU glede na odgovor Komisije z dne 30. avgusta 2019 na peticijo št. 0204/2019 diagnosticiran pri približno 24 milijonih ljudi po svetu, kar pa naj bi bilo le 10 odstotkov vseh, ki trpijo za to boleznijo; |
| --- | --- |

K.

ker je bil ME/SKU glede na odgovor Komisije z dne 30. avgusta 2019 na peticijo št. 0204/2019 diagnosticiran pri približno 24 milijonih ljudi po svetu, kar pa naj bi bilo le 10 odstotkov vseh, ki trpijo za to boleznijo;

| L. | ker ima po ocenah ameriškega združenja za ME/SKU to bolezni približno 17 do 24 milijonov ljudi na svetu; |
| --- | --- |

L.

ker ima po ocenah ameriškega združenja za ME/SKU to bolezni približno 17 do 24 milijonov ljudi na svetu;

| M. | ker naj bi imelo to bolezen v EU približno dva milijona ljudi različne etnične pripadnosti, starosti ali spola; ker so med odraslimi najbolj prizadete ženske; |
| --- | --- |

M.

ker naj bi imelo to bolezen v EU približno dva milijona ljudi različne etnične pripadnosti, starosti ali spola; ker so med odraslimi najbolj prizadete ženske;

| N. | ker je razumevanje ME/SKU do danes slabo in se zato redko diagnosticira, saj izvajalci zdravstvene dejavnosti te bolezni ne poznajo dovolj ali pa je težko prepoznati simptome in ni ustreznih diagnostičnih preizkusov; ker lahko pomanjkljivo razumevanje ME/SKU močno oteži priznanje poklicne invalidnosti bolnikov; |
| --- | --- |

N.

ker je razumevanje ME/SKU do danes slabo in se zato redko diagnosticira, saj izvajalci zdravstvene dejavnosti te bolezni ne poznajo dovolj ali pa je težko prepoznati simptome in ni ustreznih diagnostičnih preizkusov; ker lahko pomanjkljivo razumevanje ME/SKU močno oteži priznanje poklicne invalidnosti bolnikov;

| O. | ker imajo bolniki občutek, da so zapostavljeni in jih javni organi ter družba kot celota prezirajo, ter povsem legitimno pozivajo k večji ozaveščenosti in dodatnim finančnim sredstvom, s katerimi bi podprli napredek pri raziskavah; ker so bolniki tarče stigmatizacije zaradi nepoznavanja bolezni; ker se zelo redko priznava stigma pravic oseb z ME/SKU in s tem povezanega duševnega trpljenja, kar ima hude posledice za posameznike, družine in družbo ter za vse vidike življenja prebivalcev; |
| --- | --- |

O.

ker imajo bolniki občutek, da so zapostavljeni in jih javni organi ter družba kot celota prezirajo, ter povsem legitimno pozivajo k večji ozaveščenosti in dodatnim finančnim sredstvom, s katerimi bi podprli napredek pri raziskavah; ker so bolniki tarče stigmatizacije zaradi nepoznavanja bolezni; ker se zelo redko priznava stigma pravic oseb z ME/SKU in s tem povezanega duševnega trpljenja, kar ima hude posledice za posameznike, družine in družbo ter za vse vidike življenja prebivalcev;

| P. | ker se utegne zgoditi, da bodo otroci in mladostniki, ki trpijo za ME/SKU, naleteli na ovire pri izobraževanju; |
| --- | --- |

P.

ker se utegne zgoditi, da bodo otroci in mladostniki, ki trpijo za ME/SKU, naleteli na ovire pri izobraževanju;

| Q. | ker je očitno, da je treba to vrsto bolezni bolje priznavati na ravni držav članic; ker je treba s posebnim, ciljnim usposabljanjem povečati ozaveščenost javnih organov, izvajalcev zdravstvene dejavnosti in uradnikov na splošno; |
| --- | --- |

Q.

ker je očitno, da je treba to vrsto bolezni bolje priznavati na ravni držav članic; ker je treba s posebnim, ciljnim usposabljanjem povečati ozaveščenost javnih organov, izvajalcev zdravstvene dejavnosti in uradnikov na splošno;

| R. | ker so peticijo št. 0204/2019, ki terja, da bi več sredstev vložili v biomedicinske raziskave ME/SKU in podporo bolnikov, že mnogi podpisali in jo še kar naprej s podpisom podpirajo bolniki, njihove družine, pa tudi znanstvena skupnost; |
| --- | --- |

R.

ker so peticijo št. 0204/2019, ki terja, da bi več sredstev vložili v biomedicinske raziskave ME/SKU in podporo bolnikov, že mnogi podpisali in jo še kar naprej s podpisom podpirajo bolniki, njihove družine, pa tudi znanstvena skupnost;

| S. | ker je več poslancev Evropskega parlamenta v zadnjih letih predložilo Komisiji vprašanja v zvezi z razpoložljivostjo sredstev EU za raziskave ME/SKU; |
| --- | --- |

S.

ker je več poslancev Evropskega parlamenta v zadnjih letih predložilo Komisiji vprašanja v zvezi z razpoložljivostjo sredstev EU za raziskave ME/SKU;

| T. | ker so raziskovalna prizadevanja na področju ME/SKU še vedno razdrobljena in raziskave niso usklajene na ravni EU; ker je Komisija kljub podpori iz okvirnega programa EU za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 za številne raziskovalne projekte na področju nevroloških motenj različnih etiologij ter raziskav bolečin (kot so Help4Me, GLORIA in RTCure) v svojem odgovoru E-006124/2018 z dne 30. januarja 2019 na vprašanje za pisni odgovor priznala, da iz tega programa zaenkrat še niso podprli posebnih projektov na področju diagnosticiranja/zdravljenja ME/SKU; |
| --- | --- |

T.

ker so raziskovalna prizadevanja na področju ME/SKU še vedno razdrobljena in raziskave niso usklajene na ravni EU; ker je Komisija kljub podpori iz okvirnega programa EU za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020 za številne raziskovalne projekte na področju nevroloških motenj različnih etiologij ter raziskav bolečin (kot so Help4Me, GLORIA in RTCure) v svojem odgovoru E-006124/2018 z dne 30. januarja 2019 na vprašanje za pisni odgovor priznala, da iz tega programa zaenkrat še niso podprli posebnih projektov na področju diagnosticiranja/zdravljenja ME/SKU;

| 1. | izraža zaskrbljenost zaradi visoke stopnje pojavnosti ME/SKU v EU, kjer naj bi to bolezen imelo 2 milijona prebivalcev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja podporo Komisije organizaciji evropskega sodelovanja v znanosti in tehnologiji (COST), ki je pred kratkim vzpostavila povezano mrežo raziskovalcev ME/SKU (Euromene); verjame, da ima Euromene dodano vrednost v primerjavi z dejavnostmi na nacionalni ravni, ki bi bile manj učinkovite; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja trenutno delo mreže Euromene, ki si prizadeva uvesti skupen vseevropski pristop, da bi odpravili večje vrzeli v znanju o tej zapleteni bolezni in zbrali informacije o bremenu te bolezni v Evropi ter o kliničnem diagnosticiranju in možnostih za zdravljenje za izvajalce zdravstvene oskrbe, bolnike in druge deležnike; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja zavezo Komisije v njenem odgovoru z dne 28. oktobra 2019 na vprašanje za pisni odgovor E-002599/2019, da bo omogočila nadaljnje raziskave ME/SKU v naslednjem okvirnem programu za raziskave in inovacije, ki bo nasledil Obzorje 2020, to je Obzorje Evropa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje pa, da pobude za financiranje, ki jih je Komisija sprejela doslej, ne zadostujejo; je zaskrbljen, ker se raziskave ME/SKU trenutno ne financirajo dovolj, kar bi lahko opredelili kot skrito javno zdravstveno težavo v EU; poudarja, da je vse bolj nujno obravnavati človeške in socialno-ekonomske posledice vse večjega števila posameznikov, ki živijo in delajo s temi dolgotrajnimi, napornimi in kroničnimi boleznimi, ki vplivajo na trajnost in stalnost njihovega dela in zaposlitve; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj odobri dodatna sredstva in prednostno obravnava razpise za projekte, ki so posebej usmerjeni v biomedicinske raziskave ME/SKU, da bi razvili in validirali biomedicinski diagnostični test in učinkovito biomedicinsko zdravljenje za to bolezen ali ublažitev njenih učinkov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da nezadostno financiranje biomedicinskih raziskav ME/SKU glede na ocenjeno veliko število bolnikov in posledični ekonomski in socialni vpliv te bolezni ni upravičeno; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je treba izvajati inovativne projekte, ki bodo zagotavljali usklajeno in celovito zbiranje podatkov o tej bolezni v državah članicah, in poziva k obveznemu poročanju v vseh državah članicah, kjer je ME/SKU prisoten kot bolezen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva vse države članice, naj odločno storijo vse potrebno za priznanje ME/SKU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj spodbuja sodelovanje in izmenjavo najboljše prakse med državami članicami pri presejalnih metodah, diagnosticiranju in zdravljenju ter naj vzpostavi evropski register prevalence bolnikov z ME/SKU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj zagotovi finančna sredstva za ustrezno in izboljšano medicinsko izobraževanje in usposabljanje zdravstvenih in socialnih delavcev, ki delajo z bolniki ME/SKU; zato Komisijo poziva, naj preuči, ali bi bilo smotrno vzpostaviti sklad EU za preprečevanje in zdravljenje ME/SKU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da se bo financirala potrebna logistična podpora za raziskovalce, da bi spodbudila usklajenost raziskovalnih dejavnosti na tem področju v EU v smislu opredelitve zapletene diagnostike ME/SKU in izzivov glede oskrbe bolnikov ter izkoriščanja vseh zmogljivosti dostopa do podatkov o inovacijah in zdravju, ki bi jih zbrali strokovnjaki in zainteresirane strani, da bi dali prednost pravi politiki; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva k okrepljenemu mednarodnemu sodelovanju pri raziskavah ME/SKU, da bi pospešili razvoj objektivnih diagnostičnih standardov in učinkovitih oblik zdravljenja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj naroči študijo, v kateri bodo ocenjeni skupni socialni in gospodarski stroški ME/SKU v EU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo kampanje obveščanja in ozaveščanja za zdravstvene delavce in javnost, da bi prebivalce opozorili na obstoj in simptome ME/SKU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Svet, naj pri pogajanjih o naslednjem večletnem finančnem okviru EU sprejme zahtevo Parlamenta po povečanju proračuna za Obzorje Evropa in hitro sprejetje tega proračuna, da bi pravočasno začeli raziskave ME/SKU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj prizna posebne izzive za raziskovalce, ki se ukvarjajo z boleznimi neznanega vzroka, kot je ME/SKU, in naj zagotovi, da bo za biomedicinske raziskave teh bolezni pravičen dostop do finančnih sredstev prek Obzorja Evropa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja pomen ozaveščanja o tej bolezni z nadaljnjim spodbujanjem dejavnosti na ravni EU in držav članic okoli dneva redkih bolezni, ki se obeležuje na zadnji februarski dan v letu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

19.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/6

---

P9_TA(2020)0153

Konferenca o prihodnosti Evrope

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o stališču Evropskega parlamenta o konferenci o prihodnosti Evrope (2020/2657(RSP))

(2021/C 362/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 16. februarja 2017 o boljšem delovanju Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (1), z dne 16. februarja 2017 o morebitnem razvoju in prilagoditvi institucionalne ureditve Evropske unije (2), z dne 16. februarja 2017 o proračunski zmogljivosti evroobmočja (3) in z dne 13. februarja 2019 o stanju razprave o prihodnosti Evrope (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 16. februarja 2017 o boljšem delovanju Evropske unije z izkoriščanjem potenciala Lizbonske pogodbe (1), z dne 16. februarja 2017 o morebitnem razvoju in prilagoditvi institucionalne ureditve Evropske unije (2), z dne 16. februarja 2017 o proračunski zmogljivosti evroobmočja (3) in z dne 13. februarja 2019 o stanju razprave o prihodnosti Evrope (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (5),

| — | ob upoštevanju predloga takratne kandidatke za predsednico Komisije Ursule von der Leyen z dne 16. julija 2019 v okviru političnih smernic za naslednjo Evropsko komisijo za obdobje 2019–2024 o organizaciji konference o prihodnosti Evrope (v nadaljnjem besedilu: konferenca), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga takratne kandidatke za predsednico Komisije Ursule von der Leyen z dne 16. julija 2019 v okviru političnih smernic za naslednjo Evropsko komisijo za obdobje 2019–2024 o organizaciji konference o prihodnosti Evrope (v nadaljnjem besedilu: konferenca),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. januarja 2020 o pripravi konference o prihodnosti Evrope (COM(2020)0027), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. januarja 2020 o pripravi konference o prihodnosti Evrope (COM(2020)0027),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 12. decembra 2019 o splošnem pristopu h konferenci o prihodnosti Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 12. decembra 2019 o splošnem pristopu h konferenci o prihodnosti Evrope,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o stališču Evropskega parlamenta o konferenci o prihodnosti Evrope (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o stališču Evropskega parlamenta o konferenci o prihodnosti Evrope (6),

| — | ob upoštevanju resolucije Odbora regij z dne 12. februarja 2020 o konferenci o prihodnosti Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Odbora regij z dne 12. februarja 2020 o konferenci o prihodnosti Evrope,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. maja 2020 o novem večletnem finančnem okviru, lastnih sredstvih in načrtu za okrevanje (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. maja 2020 o novem večletnem finančnem okviru, lastnih sredstvih in načrtu za okrevanje (8),

| — | ob upoštevanju izjave konference predsednikov ob 70. obletnici Schumanove deklaracije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave konference predsednikov ob 70. obletnici Schumanove deklaracije,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker je treba obravnavati tako notranje kot zunanje izzive, s katerimi se sooča Evropa, pa tudi nove družbene in nadnacionalne izzive, ki niso bili v celoti predvideni ob sprejetju Lizbonske pogodbe; ker številne krize, v katerih se je znašla Unija, kažejo, da so potrebne institucionalne in politične reforme na več področjih upravljanja; |
| --- | --- |

A.

ker je treba obravnavati tako notranje kot zunanje izzive, s katerimi se sooča Evropa, pa tudi nove družbene in nadnacionalne izzive, ki niso bili v celoti predvideni ob sprejetju Lizbonske pogodbe; ker številne krize, v katerih se je znašla Unija, kažejo, da so potrebne institucionalne in politične reforme na več področjih upravljanja;

| B. | ker nam je sedanja kriza zaradi COVID-19 za zelo visoko ceno pokazala, da projekt Evropske unije še ni dokončan in da mora konferenca bolje obravnavati neuspešno zagotavljanje solidarnosti in usklajevanja, gospodarske, zdravstvene in socialne pretrese ter nenehne napade na temeljne pravice in pravno državo; ker je zaradi sedanje krize zato še bolj nujno, da si začne Evropska unija prizadevati za večjo učinkovitost in demokratičnost ter da bi se približala državljanom; |
| --- | --- |

B.

ker nam je sedanja kriza zaradi COVID-19 za zelo visoko ceno pokazala, da projekt Evropske unije še ni dokončan in da mora konferenca bolje obravnavati neuspešno zagotavljanje solidarnosti in usklajevanja, gospodarske, zdravstvene in socialne pretrese ter nenehne napade na temeljne pravice in pravno državo; ker je zaradi sedanje krize zato še bolj nujno, da si začne Evropska unija prizadevati za večjo učinkovitost in demokratičnost ter da bi se približala državljanom;

| C. | ker so tako Parlament kot Komisija in Svet izjavili, da bi bilo treba organizirati konferenco o prihodnosti Evrope in da bi moral biti ta proces priložnost za tesno vključevanje državljanov EU od spodaj navzgor, pri čemer bi jim prisluhnili, njihovi glasovi pa bi prispevali k razpravam o prihodnosti Evrope; |
| --- | --- |

C.

ker so tako Parlament kot Komisija in Svet izjavili, da bi bilo treba organizirati konferenco o prihodnosti Evrope in da bi moral biti ta proces priložnost za tesno vključevanje državljanov EU od spodaj navzgor, pri čemer bi jim prisluhnili, njihovi glasovi pa bi prispevali k razpravam o prihodnosti Evrope;

| D. | ker bi morala konferenca omogočiti odprt forum za razpravo med različnimi udeleženci brez vnaprej določenega izida; ker bi moral zato skupni dogovor vseh treh institucij zadevati samo obliko in organizacijo konference; |
| --- | --- |

D.

ker bi morala konferenca omogočiti odprt forum za razpravo med različnimi udeleženci brez vnaprej določenega izida; ker bi moral zato skupni dogovor vseh treh institucij zadevati samo obliko in organizacijo konference;

| 1. | verjame, da je 10 let po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe, 70 let po Schumanovi deklaraciji in v luči pandemije COVID-19 pravi trenutek za ponovno oceno Unije; meni, da je zaradi koronavirusne krize konferenca še bolj potrebna; |
| --- | --- |

1.

| 2. | iz istega razloga pa je bolj očitna tudi potreba po reformi Evropske unije, saj je kriza pokazala, da mora Unija nujno biti učinkovita; zato meni, da bi bilo treba v procesu konference upoštevati obstoječe instrumente EU za okrevanje in že vzpostavljeno solidarnost, hkrati pa zagotoviti ekološko trajnost, gospodarski razvoj, družbeni napredek, varnost in demokracijo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | v vseh razsežnostih potrjuje stališče, ki ga je izrazil v svoji resoluciji z dne 15. januarja 2020, in ponavlja poziv Svetu in Komisiji, naj začneta pogajanja za dosego skupnega dogovora o organizaciji konference o prihodnosti Evrope pred poletnimi počitnicami; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obžaluje, da Svet še ni sprejel stališča o konferenci, zato ga poziva, naj premosti razlike in nemudoma objavi stališče o obliki in organizaciji konference; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja, da je Komisija sprejela stališče o konferenci in da je pripravljena na hitro nadaljevanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Svet, naj v svoj mandat vključi zavezo smiselnemu nadaljnjemu ukrepanju in smiselni neposredni udeležbi državljanov ter naj ohrani tak okvir konference, da bo odprt za vse možne rezultate, vključno z zakonodajnimi predlogi, s katerimi bi se začele spremembe primarnih pogodb ali druge spremembe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da mora prednostna naloga konference kljub pandemiji ostati neposredno sodelovanje državljanov, organizacij civilne družbe, socialnih partnerjev in izvoljenih predstavnikov; zato z veseljem pričakuje začetek konference, da bi skupaj z vsemi državljani EU vzpostavili bolj demokratično, učinkovitejšo in odpornejšo Unijo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | priznava, da je bilo treba začetek konference odložiti zaradi pandemije; vendar ugotavlja, da je ta opozorila na nekatere pomanjkljivosti v Uniji; zato je odločen, da bo konferenco začel čim prej jeseni 2020; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  UL C 252, 18.7.2018, str. 215.

(2)  UL C 252, 18.7.2018, str. 201.

(3)  UL C 252, 18.7.2018, str. 235.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0098.

(5)  UL C 242, 10.7.2018, str. 24.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0010.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0124.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/8

---

P9_TA(2020)0156

Evropska strategija o invalidnosti po letu 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o evropski strategiji o invalidnosti po letu 2020 (2019/2975(RSP))

(2021/C 362/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji ter členov 2, 9, 10, 19 in člena 216(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji ter členov 2, 9, 10, 19 in člena 216(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 3, 15, 20, 21, 23, 25, 26 in 47, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 3, 15, 20, 21, 23, 25, 26 in 47,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načela št. 17 o vključevanju invalidov, načela št. 3 o enakih možnosti in načela št. 10 o varnem, zdravem in ustrezno prilagojenem delovnem okolju ter varstvu podatkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načela št. 17 o vključevanju invalidov, načela št. 3 o enakih možnosti in načela št. 10 o varnem, zdravem in ustrezno prilagojenem delovnem okolju ter varstvu podatkov,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov (v nadaljnjem besedilu: konvencija), ki je začela veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta št. 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov (v nadaljnjem besedilu: konvencija), ki je začela veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta št. 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju splošnih pripomb h Konvenciji OZN o pravicah invalidov, ki so veljavne smernice za izvajanje omenjene konvencije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnih pripomb h Konvenciji OZN o pravicah invalidov, ki so veljavne smernice za izvajanje omenjene konvencije,

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja, sklenjenega med Svetom, državami članicami in Komisijo, o določitvi notranjih dogovorov o izvajanju Konvencije OZN o pravicah invalidov s strani Evropske unije in zastopanju Evropske unije v zvezi s to konvencijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja, sklenjenega med Svetom, državami članicami in Komisijo, o določitvi notranjih dogovorov o izvajanju Konvencije OZN o pravicah invalidov s strani Evropske unije in zastopanju Evropske unije v zvezi s to konvencijo (2),

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora OZN za pravice invalidov z dne 2. oktobra 2015 o začetnem poročilu Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora OZN za pravice invalidov z dne 2. oktobra 2015 o začetnem poročilu Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Evropska konvencija o človekovih pravicah), Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Evropska konvencija o človekovih pravicah), Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah in Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah in Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju strateških preiskav evropske varuhinje človekovih pravic o tem, kako Evropska komisija zagotavlja dostop invalidom do svojih spletišč (OI/6/2017/EA) in kako obravnava invalide na podlagi skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja uslužbencev EU (OI/4/2016/EA), ter njene odločitve v skupni preiskavi v zadevah 1337/2017/EA in 1338/2017/EA glede sodelovanja slabovidnih kandidatov v izbirnih postopkih za zaposlovanje javnih uslužbencev v EU, ki jih organizira Evropski urad za izbor osebja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateških preiskav evropske varuhinje človekovih pravic o tem, kako Evropska komisija zagotavlja dostop invalidom do svojih spletišč (OI/6/2017/EA) in kako obravnava invalide na podlagi skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja uslužbencev EU (OI/4/2016/EA), ter njene odločitve v skupni preiskavi v zadevah 1337/2017/EA in 1338/2017/EA glede sodelovanja slabovidnih kandidatov v izbirnih postopkih za zaposlovanje javnih uslužbencev v EU, ki jih organizira Evropski urad za izbor osebja,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in njenih ciljev trajnostnega razvoja, k izvajanju katerih je EU zavezana, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in njenih ciljev trajnostnega razvoja, k izvajanju katerih je EU zavezana,

| — | ob upoštevanju izrecnih sklicevanj na invalidnost v ciljih trajnostnega razvoja, povezanih z izobraževanjem (cilj št. 4), rastjo in zaposlovanjem (cilj št. 8), neenakostjo (cilj št. 10), dostopnostjo mest in naselij (cilj št. 11) ter zbiranjem podatkov (cilj št. 17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izrecnih sklicevanj na invalidnost v ciljih trajnostnega razvoja, povezanih z izobraževanjem (cilj št. 4), rastjo in zaposlovanjem (cilj št. 8), neenakostjo (cilj št. 10), dostopnostjo mest in naselij (cilj št. 11) ter zbiranjem podatkov (cilj št. 17),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju raziskovalnega mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o položaju invalidk, za katerega je zaprosil Parlament, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskovalnega mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o položaju invalidk, za katerega je zaprosil Parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (4),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1808 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) glede na spreminjajoče se tržne razmere (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1808 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) glede na spreminjajoče se tržne razmere (5),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2016 o uporabi Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2016 o uporabi Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju) (7),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (prenovitev) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (prenovitev) (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2010 z naslovom Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2010 z naslovom Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir (COM(2010)0636),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. januarja 2020 z naslovom Močna socialna Evropa za pravičen prehod (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. januarja 2020 z naslovom Močna socialna Evropa za pravičen prehod (COM(2020)0014),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 2. februarja 2017 z naslovom Poročilo o napredku izvajanja evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2010–2020 (SWD(2017)0029), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 2. februarja 2017 z naslovom Poročilo o napredku izvajanja evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2010–2020 (SWD(2017)0029),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426) ter stališča Parlamenta o njem z dne 2. aprila 2009 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426) ter stališča Parlamenta o njem z dne 2. aprila 2009 (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2019 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2017 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2019 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2017 (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. novembra 2017 o izvajanju evropske strategije o invalidnosti (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. novembra 2017 o izvajanju evropske strategije o invalidnosti (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2016 o izvajanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s posebnim poudarkom na sklepnih ugotovitvah Odbora za pravice invalidov (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2016 o izvajanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s posebnim poudarkom na sklepnih ugotovitvah Odbora za pravice invalidov (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2015 o seznamu zadev, ki ga je sprejel Odbor za pravice invalidov, in začetnem poročilu Evropske unije (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2015 o seznamu zadev, ki ga je sprejel Odbor za pravice invalidov, in začetnem poročilu Evropske unije (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (15),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 17. junija 1988 o znakovnih jezikih za gluhe (16), z dne 18. novembra 1998 o znakovnih jezikih (17) in z dne 23. novembra 2016 o znakovnih jezikih in poklicnih tolmačih za znakovni jezik (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 17. junija 1988 o znakovnih jezikih za gluhe (16), z dne 18. novembra 1998 o znakovnih jezikih (17) in z dne 23. novembra 2016 o znakovnih jezikih in poklicnih tolmačih za znakovni jezik (18),

| — | ob upoštevanju študije tematskega sektorja C Generalnega direktorata Evropskega parlamenta za notranjo politiko Unije iz leta 2016 o evropskih strukturnih in investicijskih skladih ter invalidih v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije tematskega sektorja C Generalnega direktorata Evropskega parlamenta za notranjo politiko Unije iz leta 2016 o evropskih strukturnih in investicijskih skladih ter invalidih v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju informativnega poročila službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega poročila službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020,

| — | ob upoštevanju letnega poročila evropske varuhinje človekovih pravic za leto 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila evropske varuhinje človekovih pravic za leto 2018,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o oblikovanju agende EU o pravicah invalidov za obdobje 2020–2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o oblikovanju agende EU o pravicah invalidov za obdobje 2020–2030,

| — | ob upoštevanju poročil Agencije Evropske unije za temeljne pravice o temeljnih pravicah za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Agencije Evropske unije za temeljne pravice o temeljnih pravicah za leto 2019,

| — | ob upoštevanju tematskih poročil Agencije Evropske unije za temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tematskih poročil Agencije Evropske unije za temeljne pravice,

| — | ob upoštevanju izjave Komisije z dne 17. decembra 2019 o strategiji EU o invalidnosti po letu 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Komisije z dne 17. decembra 2019 o strategiji EU o invalidnosti po letu 2020,

| — | ob upoštevanju statističnih podatkov Eurostata o dostopu invalidov do trga dela, izobraževanja in usposabljanja ter o njihovi revščini in dohodkovni neenakosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju statističnih podatkov Eurostata o dostopu invalidov do trga dela, izobraževanja in usposabljanja ter o njihovi revščini in dohodkovni neenakosti,

| — | ob upoštevanju poročil in priporočil predstavniških organizacij invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil in priporočil predstavniških organizacij invalidov,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (19), zlasti členov 4, 6 in 7, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (19), zlasti členov 4, 6 in 7,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (20), zlasti člena 5(9)(a), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (20), zlasti člena 5(9)(a),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (21), zlasti člena 2(3) in člena 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (21), zlasti člena 2(3) in člena 8,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (22),

| — | ob upoštevanju resolucije Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker imajo vsi invalidi kot polnopravni državljani na vseh življenjskih področjih enake pravice kot drugi (tudi pri dostopanju do odprtega trga dela in izobraževanja) in imajo neodtujljivo pravico do dostojanstva, enakega obravnavanja, neodvisnega življenja, samostojnosti in polnega sodelovanja v družbi in je treba spoštovati in ceniti njihov prispevek k družbenemu in gospodarskemu napredku EU; ker se v več kot polovici držav članic osebam s težavami v duševnem zdravju ali osebam z motnjo v duševnem razvoju odreka pasivna volilna pravica; |
| --- | --- |

A.

ker imajo vsi invalidi kot polnopravni državljani na vseh življenjskih področjih enake pravice kot drugi (tudi pri dostopanju do odprtega trga dela in izobraževanja) in imajo neodtujljivo pravico do dostojanstva, enakega obravnavanja, neodvisnega življenja, samostojnosti in polnega sodelovanja v družbi in je treba spoštovati in ceniti njihov prispevek k družbenemu in gospodarskemu napredku EU; ker se v več kot polovici držav članic osebam s težavami v duševnem zdravju ali osebam z motnjo v duševnem razvoju odreka pasivna volilna pravica;

| B. | ker se ocenjuje, da je v Evropski uniji 100 milijonom invalidov, ki so jim še vedno kratene osnovne človekove pravice (23), kar jih vsakodnevno ovira pri neodvisnem življenju; ker je več kot 60 % invalidov žensk, in tudi velika večina tistih, ki za invalide skrbijo, je žensk; ker število invalidnih otrok zaradi pomanjkanja statistike ni znano, domneva pa se, da je v Evropski uniji približno 15 % vseh otrok invalidov; ker bo zaradi staranja prebivalstva vse več invalidnosti in bosta potrebna bolj dostopno okolje z ustrezno podporo ter ustrezno prilagojene storitve; |
| --- | --- |

B.

ker se ocenjuje, da je v Evropski uniji 100 milijonom invalidov, ki so jim še vedno kratene osnovne človekove pravice (23), kar jih vsakodnevno ovira pri neodvisnem življenju; ker je več kot 60 % invalidov žensk, in tudi velika večina tistih, ki za invalide skrbijo, je žensk; ker število invalidnih otrok zaradi pomanjkanja statistike ni znano, domneva pa se, da je v Evropski uniji približno 15 % vseh otrok invalidov; ker bo zaradi staranja prebivalstva vse več invalidnosti in bosta potrebna bolj dostopno okolje z ustrezno podporo ter ustrezno prilagojene storitve;

| C. | ker se mora Unija v skladu s PDEU pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti boriti proti diskriminaciji na podlagi invalidnosti (člen 10) ter lahko sprejme zakonodajo proti tovrstni diskriminaciji (člen 19); |
| --- | --- |

C.

ker se mora Unija v skladu s PDEU pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti boriti proti diskriminaciji na podlagi invalidnosti (člen 10) ter lahko sprejme zakonodajo proti tovrstni diskriminaciji (člen 19);

| D. | ker člena 21 in 26 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah izrecno prepovedujeta diskriminacijo na podlagi invalidnosti ter invalidom zagotavljata enakopravno udeležbo v družbi; |
| --- | --- |

D.

ker člena 21 in 26 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah izrecno prepovedujeta diskriminacijo na podlagi invalidnosti ter invalidom zagotavljata enakopravno udeležbo v družbi;

| E. | ker je Konvencija OZN o pravicah invalidov prva mednarodna pogodba o človekovih pravicah, ki so jo ratificirale EU in vse njene države članice; |
| --- | --- |

E.

ker je Konvencija OZN o pravicah invalidov prva mednarodna pogodba o človekovih pravicah, ki so jo ratificirale EU in vse njene države članice;

| F. | ker sodna praksa Sodišča Evropske unije potrjuje dejstvo, da je Konvencija OZN o pravicah invalidov zavezujoča za EU in njene države članice pri sprejemanju in izvajanju prava EU, saj je instrument sekundarne zakonodaje (24); |
| --- | --- |

F.

ker sodna praksa Sodišča Evropske unije potrjuje dejstvo, da je Konvencija OZN o pravicah invalidov zavezujoča za EU in njene države članice pri sprejemanju in izvajanju prava EU, saj je instrument sekundarne zakonodaje (24);

| G. | ker EU in več držav članic niso ratificirale izbirnega protokola h konvenciji; |
| --- | --- |

G.

ker EU in več držav članic niso ratificirale izbirnega protokola h konvenciji;

| H. | ker bi morali invalidni otroci polno in enako kakor drugi otroci uživati vse človekove pravice in temeljne svoboščine, vključno s pravico do odraščanja v domačih družinah oziroma v družinskem okolju, kakor je v njihovo najboljšo korist, kot je opredeljeno v Konvenciji o otrokovih pravicah; ker morajo družinski člani pogosto zmanjšati ali prekiniti svojo poklicno dejavnost, da lahko skrbijo za invalidnega družinskega člana; ker je študija Evropske komisije o izvedljivosti jamstva za otroke (vmesno poročilo) pokazala, da so poglavitne ovire za invalidne otroke fizični dostop, storitve in objekti, ki niso prilagojeni na otrokove potrebe, pogosto pa tudi zgolj nerazpoložljivost storitev in objektov; ker so v isti študiji številni anketiranci navajali težave zaradi diskriminacije, zlasti pri izobraževanju, in problemu cenovne dostopnosti stanovanj; |
| --- | --- |

H.

ker bi morali invalidni otroci polno in enako kakor drugi otroci uživati vse človekove pravice in temeljne svoboščine, vključno s pravico do odraščanja v domačih družinah oziroma v družinskem okolju, kakor je v njihovo najboljšo korist, kot je opredeljeno v Konvenciji o otrokovih pravicah; ker morajo družinski člani pogosto zmanjšati ali prekiniti svojo poklicno dejavnost, da lahko skrbijo za invalidnega družinskega člana; ker je študija Evropske komisije o izvedljivosti jamstva za otroke (vmesno poročilo) pokazala, da so poglavitne ovire za invalidne otroke fizični dostop, storitve in objekti, ki niso prilagojeni na otrokove potrebe, pogosto pa tudi zgolj nerazpoložljivost storitev in objektov; ker so v isti študiji številni anketiranci navajali težave zaradi diskriminacije, zlasti pri izobraževanju, in problemu cenovne dostopnosti stanovanj;

| I. | ker načela konvencije močno presegajo zgolj diskriminacijo, saj določajo smernice za popolno uživanje človekovih pravic vseh invalidov in njihovih družin v vključujoči družbi; |
| --- | --- |

I.

ker načela konvencije močno presegajo zgolj diskriminacijo, saj določajo smernice za popolno uživanje človekovih pravic vseh invalidov in njihovih družin v vključujoči družbi;

| J. | ker se v skladu s prakso Sodišča Evropske unije politika lahko označi za posredno diskriminatorno, če v praksi sporna določba negativno vpliva na bistveno večji delež invalidov; ker pa bodo določbe, za katere se bo zgolj sumilo, da so same po sebi diskriminatorne in bi utegnile imeti podoben negativen učinek, že štele za diskriminatorne; |
| --- | --- |

J.

ker se v skladu s prakso Sodišča Evropske unije politika lahko označi za posredno diskriminatorno, če v praksi sporna določba negativno vpliva na bistveno večji delež invalidov; ker pa bodo določbe, za katere se bo zgolj sumilo, da so same po sebi diskriminatorne in bi utegnile imeti podoben negativen učinek, že štele za diskriminatorne;

| K. | ker je v členu 1 konvencije določeno, da so invalidi „osebe z dolgotrajnimi telesnimi, duševnimi, intelektualnimi ali senzoričnimi okvarami, ki jih v povezavi z različnimi ovirami lahko omejujejo, da bi enako kot drugi polno in učinkovito sodelovali v družbi“; ker je v zvezi s tem še posebej pomemben člen 9 konvencije; |
| --- | --- |

K.

ker je v členu 1 konvencije določeno, da so invalidi „osebe z dolgotrajnimi telesnimi, duševnimi, intelektualnimi ali senzoričnimi okvarami, ki jih v povezavi z različnimi ovirami lahko omejujejo, da bi enako kot drugi polno in učinkovito sodelovali v družbi“; ker je v zvezi s tem še posebej pomemben člen 9 konvencije;

| L. | ker je v letu 2018 37 % prebivalcev EU-28, starih 15 let ali več, navedlo, da imajo zmerne oziroma težje fizične ali senzorične omejitve; ker je v letu 2018 24,7 % prebivalcev EU-28, starih 16 let ali več, navedlo, da se pri opravljanju običajnih dejavnosti zaradi zdravstvenih težav soočajo z nekaterimi oziroma težjimi dolgotrajnimi omejitvami; ker jih o določenih dolgotrajnih omejitvah poroča 17,7 %, o težjih dolgotrajnih omejitvah pa 7 % (25); |
| --- | --- |

L.

ker je v letu 2018 37 % prebivalcev EU-28, starih 15 let ali več, navedlo, da imajo zmerne oziroma težje fizične ali senzorične omejitve; ker je v letu 2018 24,7 % prebivalcev EU-28, starih 16 let ali več, navedlo, da se pri opravljanju običajnih dejavnosti zaradi zdravstvenih težav soočajo z nekaterimi oziroma težjimi dolgotrajnimi omejitvami; ker jih o določenih dolgotrajnih omejitvah poroča 17,7 %, o težjih dolgotrajnih omejitvah pa 7 % (25);

| M. | ker se breme hudih kroničnih bolezni izračunava na osnovi izgubljenih let življenja zaradi bolezni, invalidnosti ali prezgodnje smrti (DALY); ker so v EU okviri za obravnavanje kroničnih bolezni različni in v nekaterih državah članicah sodijo v širšo ureditev za invalidnost; |
| --- | --- |

M.

ker se breme hudih kroničnih bolezni izračunava na osnovi izgubljenih let življenja zaradi bolezni, invalidnosti ali prezgodnje smrti (DALY); ker so v EU okviri za obravnavanje kroničnih bolezni različni in v nekaterih državah članicah sodijo v širšo ureditev za invalidnost;

| N. | ker Eurofound trdi, da ni jasno, ali v opredelitev invalidnosti sodi tudi pojem (kronične) bolezni (26); ker Eurofound priporoča, da bi to vprašanje obravnavali pri pregledu evropske strategije o invalidnosti; |
| --- | --- |

N.

ker Eurofound trdi, da ni jasno, ali v opredelitev invalidnosti sodi tudi pojem (kronične) bolezni (26); ker Eurofound priporoča, da bi to vprašanje obravnavali pri pregledu evropske strategije o invalidnosti;

| O. | ker strategija EU o invalidnosti za obdobje 2010–2020 ni vključevala vidika enakosti spolov in zajela ali obravnavala posebnega položaja, oblik diskriminacije in kratenja pravic invalidk, ki se soočajo z diskriminacijo in so jim kršene tudi druge pravice; ker večplastna diskriminacija vodi v revščino, socialno in izobrazbeno izključenost ter izključenost s trga dela, s tem pa invalidom, njihovim družinam in skrbnikom povzroča dodaten stres in psihične obremenitve; ker se lahko enako obravnavanje zagotovi z uporabo pozitivnih ukrepov in politik za invalidke, starše invalidnih otrok, invalidne starše samohranilce in starše samohranilce z invalidnimi otroki; ker bo vključitev razsežnosti spola v pričakovano evropsko strategijo o invalidnosti po letu 2020 prispevala k medsektorskem pristopu k odpravljanju diskriminacije invalidk; |
| --- | --- |

O.

ker strategija EU o invalidnosti za obdobje 2010–2020 ni vključevala vidika enakosti spolov in zajela ali obravnavala posebnega položaja, oblik diskriminacije in kratenja pravic invalidk, ki se soočajo z diskriminacijo in so jim kršene tudi druge pravice; ker večplastna diskriminacija vodi v revščino, socialno in izobrazbeno izključenost ter izključenost s trga dela, s tem pa invalidom, njihovim družinam in skrbnikom povzroča dodaten stres in psihične obremenitve; ker se lahko enako obravnavanje zagotovi z uporabo pozitivnih ukrepov in politik za invalidke, starše invalidnih otrok, invalidne starše samohranilce in starše samohranilce z invalidnimi otroki; ker bo vključitev razsežnosti spola v pričakovano evropsko strategijo o invalidnosti po letu 2020 prispevala k medsektorskem pristopu k odpravljanju diskriminacije invalidk;

| P. | ker je bilo v letu 2018 približno 28,7 % vseh invalidov (starejših od 15 let) v EU izpostavljenih tveganju revščine in socialne izključenosti (27); |
| --- | --- |

P.

ker je bilo v letu 2018 približno 28,7 % vseh invalidov (starejših od 15 let) v EU izpostavljenih tveganju revščine in socialne izključenosti (27);

| Q. | ker člen 19 konvencije sicer pravi, da „države pogodbenice te konvencije priznavajo enako pravico vsem invalidom, da živijo v skupnosti in enako kot drugi odločajo ter sprejemajo učinkovite in ustrezne ukrepe, ki jim omogočajo polno uživanje te pravice ter polno vključenost v skupnost in sodelovanje v njej“, vendar pa 800 000 invalidov v EU še vedno nima pasivne volilne pravice; |
| --- | --- |

Q.

ker člen 19 konvencije sicer pravi, da „države pogodbenice te konvencije priznavajo enako pravico vsem invalidom, da živijo v skupnosti in enako kot drugi odločajo ter sprejemajo učinkovite in ustrezne ukrepe, ki jim omogočajo polno uživanje te pravice ter polno vključenost v skupnost in sodelovanje v njej“, vendar pa 800 000 invalidov v EU še vedno nima pasivne volilne pravice;

| R. | ker gluho-slepi trpijo zaradi edinstvene dvojne invalidnosti in so prikrajšani za dva čuta, vid in sluh, tako da se ne morejo polno udejstvovati v družbi in imajo specifične probleme pri komuniciranju, dostopanju do informacij, mobilnosti in medosebni interakciji; |
| --- | --- |

R.

ker gluho-slepi trpijo zaradi edinstvene dvojne invalidnosti in so prikrajšani za dva čuta, vid in sluh, tako da se ne morejo polno udejstvovati v družbi in imajo specifične probleme pri komuniciranju, dostopanju do informacij, mobilnosti in medosebni interakciji;

| S. | ker bi morali dajatve za invalidnost razumeti kot državno pomoč ljudem pri premagovanju ovir, ki jih prinaša njihova invalidnost oziroma zdravstveno stanje, zato da se lahko polno udejstvujejo v družbi in da se s tem po potrebi nadomesti dohodek; |
| --- | --- |

S.

ker bi morali dajatve za invalidnost razumeti kot državno pomoč ljudem pri premagovanju ovir, ki jih prinaša njihova invalidnost oziroma zdravstveno stanje, zato da se lahko polno udejstvujejo v družbi in da se s tem po potrebi nadomesti dohodek;

| T. | ker se v členu 9 konvencije priznava, da je treba sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da bodo lahko invalidi, zlasti ženske in dekleta, resnično dostopali do fizičnega okolja, prevoza, informacij in komunikacij, vključno z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami, ter do drugih objektov, naprav in storitev, ki so namenjene javnosti ali se zanjo opravljajo v mestu in na podeželju; |
| --- | --- |

T.

ker se v členu 9 konvencije priznava, da je treba sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da bodo lahko invalidi, zlasti ženske in dekleta, resnično dostopali do fizičnega okolja, prevoza, informacij in komunikacij, vključno z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami, ter do drugih objektov, naprav in storitev, ki so namenjene javnosti ali se zanjo opravljajo v mestu in na podeželju;

| U. | ker je bila z direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev, ki je bila sprejeta junija 2019 (28), prvič na ravni EU urejena pravica delavcev do petih dni dopusta za nego in oskrbo na leto; |
| --- | --- |

U.

ker je bila z direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev, ki je bila sprejeta junija 2019 (28), prvič na ravni EU urejena pravica delavcev do petih dni dopusta za nego in oskrbo na leto;

| V. | ker sedanja evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020 deluje kot okvir za predloge politik in zakonodajne predloge za izvajanje konvencije v EU in zunaj nje; |
| --- | --- |

V.

ker sedanja evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020 deluje kot okvir za predloge politik in zakonodajne predloge za izvajanje konvencije v EU in zunaj nje;

| W. | ker invalidi še vedno ne sodelujejo polno v družbi in ne uživajo vseh svojih pravic; ker se lahko v skladu s členom 29 konvencije družbeno udejstvovanje invalidov zagotovi samo, če se jih pritegne tudi v politično in javno življenje, kjer so pogosto slabo zastopani; |
| --- | --- |

W.

ker invalidi še vedno ne sodelujejo polno v družbi in ne uživajo vseh svojih pravic; ker se lahko v skladu s členom 29 konvencije družbeno udejstvovanje invalidov zagotovi samo, če se jih pritegne tudi v politično in javno življenje, kjer so pogosto slabo zastopani;

| X. | ker strategija ni bila prilagojena novejšim političnim področjem, tako na primer ni bila usklajena z Agendo 2030, ki jo morajo izvajati EU in vse države članice, niti z evropskim stebrom socialnih pravic; |
| --- | --- |

X.

ker strategija ni bila prilagojena novejšim političnim področjem, tako na primer ni bila usklajena z Agendo 2030, ki jo morajo izvajati EU in vse države članice, niti z evropskim stebrom socialnih pravic;

| Y. | ker so invalidi med koronavirusno krizo doživljali resne izzive in kršitve pravic, na primer motnje pri zagotavljanju osebne asistence, oskrbe in podpornih storitev, neenak dostop ali celo popolno izključenost iz zdravstvenih informacij in zdravstvenega varstva, vključno z nujno pomočjo, premalo javnih in preprostih javnih informacij o varnosti, tudi v dostopnih neoviranih in uporabnih formatih, premalo previdnostnih ukrepov v domovih, neenak dostop do alternativnih možnosti, ki so jih izvajale izobraževalne ustanove, predvsem učenja na daljavo in spletnega učenja, ter pogostejše družinsko nasilje; ker obstaja možnost, da se bo pandemija v prihodnjih mesecih spet pojavila, in z njo tudi vsi našteti izzivi; |
| --- | --- |

Y.

ker so invalidi med koronavirusno krizo doživljali resne izzive in kršitve pravic, na primer motnje pri zagotavljanju osebne asistence, oskrbe in podpornih storitev, neenak dostop ali celo popolno izključenost iz zdravstvenih informacij in zdravstvenega varstva, vključno z nujno pomočjo, premalo javnih in preprostih javnih informacij o varnosti, tudi v dostopnih neoviranih in uporabnih formatih, premalo previdnostnih ukrepov v domovih, neenak dostop do alternativnih možnosti, ki so jih izvajale izobraževalne ustanove, predvsem učenja na daljavo in spletnega učenja, ter pogostejše družinsko nasilje; ker obstaja možnost, da se bo pandemija v prihodnjih mesecih spet pojavila, in z njo tudi vsi našteti izzivi;

| Z. | ker pa vseeno ne pokriva vseh določb konvencije; |
| --- | --- |

Z.

ker pa vseeno ne pokriva vseh določb konvencije;

| AA. | ker Komisija še ni medsektorsko in celovito pregledala svoje zakonodaje, da bi jo popolnoma uskladila z določbami konvencije; |
| --- | --- |

AA.

ker Komisija še ni medsektorsko in celovito pregledala svoje zakonodaje, da bi jo popolnoma uskladila z določbami konvencije;

| AB. | ker je bil s strategijo dosežen le omejen napredek; |
| --- | --- |

AB.

ker je bil s strategijo dosežen le omejen napredek;

| AC. | ker pravice invalidov na mnogo političnih področjih EU še vedno niso upoštevane; |
| --- | --- |

AC.

ker pravice invalidov na mnogo političnih področjih EU še vedno niso upoštevane;

| AD. | ker še vedno nastaja nova in se spreminja veljavna zakonodaja, ki še ne upošteva konvencije in dostopnosti; ker je dostopnost osnovni pogoj za neodvisno življenje in polno sodelovanje v družbi; ker je EU kot podpisnica konvencije dolžna zagotoviti, da so invalidi in njihove predstavniške organizacije tesno vključeni in dejavno sodelujejo pri pripravljanju in izvajanju zakonodaje in politik, pri čemer morajo biti upoštevana različna pojmovanja invalidnosti; |
| --- | --- |

AD.

ker še vedno nastaja nova in se spreminja veljavna zakonodaja, ki še ne upošteva konvencije in dostopnosti; ker je dostopnost osnovni pogoj za neodvisno življenje in polno sodelovanje v družbi; ker je EU kot podpisnica konvencije dolžna zagotoviti, da so invalidi in njihove predstavniške organizacije tesno vključeni in dejavno sodelujejo pri pripravljanju in izvajanju zakonodaje in politik, pri čemer morajo biti upoštevana različna pojmovanja invalidnosti;

| AE. | ker je izjemno pomembno, da imajo invalidi poln in enakopraven dostop do trga dela, kar je še vedno problematično področje, saj pri njih trenutna stopnja zaposlenosti dosega le 50,6 % (53,3 % pri invalidih in 48,3 % pri invalidkah) v primerjavi s 74,8 % pri neinvalidih (29), stopnja brezposelnosti invalidov med 20. in 64. letom pa znaša 17 % v primerjavi z 10 % pri neinvalidih, tako da je mnogim invalidom onemogočeno neodvisno in dejavno življenje; ker je med štirimi milijoni ljudi, ki se vsako leto znajdejo brez doma, velik delež invalidov; ker so podatki o različnih oblikah invalidnosti in potrebah po podpori sila različni; |
| --- | --- |

AE.

ker je izjemno pomembno, da imajo invalidi poln in enakopraven dostop do trga dela, kar je še vedno problematično področje, saj pri njih trenutna stopnja zaposlenosti dosega le 50,6 % (53,3 % pri invalidih in 48,3 % pri invalidkah) v primerjavi s 74,8 % pri neinvalidih (29), stopnja brezposelnosti invalidov med 20. in 64. letom pa znaša 17 % v primerjavi z 10 % pri neinvalidih, tako da je mnogim invalidom onemogočeno neodvisno in dejavno življenje; ker je med štirimi milijoni ljudi, ki se vsako leto znajdejo brez doma, velik delež invalidov; ker so podatki o različnih oblikah invalidnosti in potrebah po podpori sila različni;

| AF. | ker je treba podpreti in spodbuditi delodajalce, tako da bo invalidom zagotovljen dober položaj vse od izobraževanja do zaposlitve; ker je eden od načinov boja proti diskriminaciji pri zaposlovanju invalidov tudi ozaveščanje delodajalcev; |
| --- | --- |

AF.

ker je treba podpreti in spodbuditi delodajalce, tako da bo invalidom zagotovljen dober položaj vse od izobraževanja do zaposlitve; ker je eden od načinov boja proti diskriminaciji pri zaposlovanju invalidov tudi ozaveščanje delodajalcev;

| AG. | ker je ukrepanje na delovnem mestu bistvenega pomena za spodbujanje dobrega duševnega zdravja ter preprečevanje duševnih bolezni in psihosocialnih motenj; |
| --- | --- |

AG.

ker je ukrepanje na delovnem mestu bistvenega pomena za spodbujanje dobrega duševnega zdravja ter preprečevanje duševnih bolezni in psihosocialnih motenj;

| AH. | ker morajo ukrepi za spopadanje z izzivi demografskih sprememb vsebovati tudi ustrezne ukrepe, s katerimi bomo invalide obdržali na trgu dela in aktivne; ker to ne pomeni samo preventivnih ukrepov za varnost in zdravje na delovnem mestu, temveč tudi ukrepe za rehabilitacijo in udejstvovanje po bolezni ali nesreči; |
| --- | --- |

AH.

ker morajo ukrepi za spopadanje z izzivi demografskih sprememb vsebovati tudi ustrezne ukrepe, s katerimi bomo invalide obdržali na trgu dela in aktivne; ker to ne pomeni samo preventivnih ukrepov za varnost in zdravje na delovnem mestu, temveč tudi ukrepe za rehabilitacijo in udejstvovanje po bolezni ali nesreči;

| AI. | ker se lahko družbeno udejstvovanje v celoti doseže samo, če bodo pri svetovanju smiselno sodelovali mnogi invalidi in njihove predstavniške organizacije ter vse vrste deležnikov, pri tem pa bodo upoštevani zelo različni koncepti invalidnosti; |
| --- | --- |

AI.

ker se lahko družbeno udejstvovanje v celoti doseže samo, če bodo pri svetovanju smiselno sodelovali mnogi invalidi in njihove predstavniške organizacije ter vse vrste deležnikov, pri tem pa bodo upoštevani zelo različni koncepti invalidnosti;

| 1. | je seznanjen z napredkom, ki je bil pri izvajanju konvencije dosežen s pomočjo evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2010–2020; poziva Komisijo, naj to delo še nadaljuje, in sicer naj gradi na dosedanjih dosežkih in poveča svoje zaveze v ambiciozno zastavljeni evropski strategiji za pravice invalidov za obdobje po letu 2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi spomniti, da je Odbor za pravice invalidov v svojih sklepnih ugotovitvah zapisal, da so varčevalni ukrepi, sprejeti v EU in njenih državah članicah, poslabšali življenjski standard invalidov, kar je povečalo revščino in socialno izključenost ter povzročilo zmanjšanje sredstev za socialne storitve, podporo družinam in storitve v skupnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | želi spomniti, da je Odbor za pravice invalidov izrazil veliko zaskrbljenost nad negotovim položajem invalidov v sedanji migracijski krizi v EU, kajti invalidni begunci, migranti in prosilci za azil so v EU priprti v razmerah, kjer nimajo dovolj podpore in ustreznih prilagoditev; zato poziva Komisijo, naj to popravi ter svojim agencijam in državam članicam izda smernice, v katerih bo jasno navedeno, da omejevalni pripor invalidov in prosilcev za azil ni v skladu s konvencijo o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je izrazito zaskrbljen zaradi invalidnih mladih in tistih, ki so brezposelni dlje časa; poziva države članice, naj si prednostno prizadevajo za vključitev teh oseb na trg dela, na primer v okviru jamstva za mlade; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj predlaga celovito, ambiciozno zastavljeno in dolgoročno evropsko strategijo o invalidnosti za obdobje po letu 2020:






  (a) | ki bo imela nedvoumno začrtana prednostna področja, tako da bodo upoštevane vse določbe konvencije in splošne pripombe Odbora za pravice invalidov, vključno z opredelitvami poglavitnih pojmov, zlasti pa s skupno opredelitvijo invalidnosti na ravni EU na vseh področjih politike EU, in da bodo upoštevane sklepne ugotovitve Odbora, sprejete leta 2015 in poslane EU; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

ki bo imela nedvoumno začrtana prednostna področja, tako da bodo upoštevane vse določbe konvencije in splošne pripombe Odbora za pravice invalidov, vključno z opredelitvami poglavitnih pojmov, zlasti pa s skupno opredelitvijo invalidnosti na ravni EU na vseh področjih politike EU, in da bodo upoštevane sklepne ugotovitve Odbora, sprejete leta 2015 in poslane EU;

| (b) | ki bo imela ambiciozne, jasne in merljive cilje, med drugim seznam načrtovanih ukrepov z natančnimi roki in namenskimi sredstvi na naslednjih področjih: enakost, udeležba, prosto gibanje in neodvisno življenje, dostopnost, zaposlovanje in usposabljanje, izobraževanje in kultura, revščina in socialna izključenost, zunanje delovanje, življenje brez nasilja in zlorab, vključevanje vprašanj invalidnosti in ozaveščanje; |
| --- | --- |

(b)

ki bo imela ambiciozne, jasne in merljive cilje, med drugim seznam načrtovanih ukrepov z natančnimi roki in namenskimi sredstvi na naslednjih področjih: enakost, udeležba, prosto gibanje in neodvisno življenje, dostopnost, zaposlovanje in usposabljanje, izobraževanje in kultura, revščina in socialna izključenost, zunanje delovanje, življenje brez nasilja in zlorab, vključevanje vprašanj invalidnosti in ozaveščanje;

| (c) | ki bo imela opredeljene časovne okvire in roke za izvedbo; |
| --- | --- |

(c)

ki bo imela opredeljene časovne okvire in roke za izvedbo;

| (d) | v kateri bo upoštevano, da so invalidi zelo različni in da imajo raznorodne potrebe; |
| --- | --- |

(d)

v kateri bo upoštevano, da so invalidi zelo različni in da imajo raznorodne potrebe;

| (e) | s katero bodo v vsa področja in politike vključene pravice vseh invalidov, |
| --- | --- |

(e)

s katero bodo v vsa področja in politike vključene pravice vseh invalidov,

| (f) | v kateri bodo priznane in ustrezno obravnavane večplastne in presečne oblike diskriminacije, ki jih doživljajo invalidi; |
| --- | --- |

(f)

v kateri bodo priznane in ustrezno obravnavane večplastne in presečne oblike diskriminacije, ki jih doživljajo invalidi;

| (g) | v kateri bo uporabljen ustrezen pristop za upoštevanje potreb otrok; |
| --- | --- |

(g)

v kateri bo uporabljen ustrezen pristop za upoštevanje potreb otrok;

| (h) | ki bo jamčila za vključevanje načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

(h)

ki bo jamčila za vključevanje načela enakosti spolov;

| (i) | ki bo usmerjena v odrasle invalide, s posebnim poudarkom na osebah z motnjami v intelektualnem razvoju in njihovi prihodnosti po smrti skrbnika; |
| --- | --- |

(i)

ki bo usmerjena v odrasle invalide, s posebnim poudarkom na osebah z motnjami v intelektualnem razvoju in njihovi prihodnosti po smrti skrbnika;

| (j) | ki ji bo v oporo primeren in zadostno financiran mehanizem spremljanja z jasnimi merili in kazalniki; |
| --- | --- |

(j)

ki ji bo v oporo primeren in zadostno financiran mehanizem spremljanja z jasnimi merili in kazalniki;

| (k) | ki bo omogočala povezovanje med različnimi področji politik na ravni EU in se bo lahko prilagajala tudi novim področjem politike in izzivom, čeprav še niso zajeti v sedanji konvenciji, na primer pri digitalizaciji in novih tehnologijah, avtomatizaciji in umetni inteligenci; |
| --- | --- |

(k)

ki bo omogočala povezovanje med različnimi področji politik na ravni EU in se bo lahko prilagajala tudi novim področjem politike in izzivom, čeprav še niso zajeti v sedanji konvenciji, na primer pri digitalizaciji in novih tehnologijah, avtomatizaciji in umetni inteligenci;

| (l) | ki bo skladna z drugimi pobudami in strategijami EU ter bo zajemala tudi nadaljnje ukrepe v okviru strategije Evropa 2020 in pobude iz evropskega stebra socialnih pravic in časovnega načrta za socialno Evropo, |
| --- | --- |

(l)

ki bo skladna z drugimi pobudami in strategijami EU ter bo zajemala tudi nadaljnje ukrepe v okviru strategije Evropa 2020 in pobude iz evropskega stebra socialnih pravic in časovnega načrta za socialno Evropo,

| (m) | ki bo imela zagotovljena ustrezna proračunska sredstva za izvajanje in spremljanje strategije za obdobje po letu 2020, obenem pa tudi namenska sredstva za okvir EU za Konvencijo o pravicah invalidov, s katerim bomo spodbujali, varovali in spremljali izvajanje konvencije v zadevah, ki so v pristojnosti EU, torej v zakonodaji in politikah EU ter njeni javni upravi; |
| --- | --- |

(m)

ki bo imela zagotovljena ustrezna proračunska sredstva za izvajanje in spremljanje strategije za obdobje po letu 2020, obenem pa tudi namenska sredstva za okvir EU za Konvencijo o pravicah invalidov, s katerim bomo spodbujali, varovali in spremljali izvajanje konvencije v zadevah, ki so v pristojnosti EU, torej v zakonodaji in politikah EU ter njeni javni upravi;

| (n) | ki bo spodbujala sodelovanje z javnimi organi, podjetji, socialnimi partnerji in civilno družbo na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, saj bo tako zagotovljeno dobro izvajanje strategije za obdobje po letu 2020; |
| --- | --- |

(n)

ki bo spodbujala sodelovanje z javnimi organi, podjetji, socialnimi partnerji in civilno družbo na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, saj bo tako zagotovljeno dobro izvajanje strategije za obdobje po letu 2020;

| (o) | ki bo invalidom zagotavljala enak dostop do storitev – do zdravstvenega varstva, izobraževanja in zaposlovanja, javnega prevoza, stanovanj, kulture, športa in prostočasnih dejavnosti ter drugih področij, in sicer tako, da bodo odpravljene ovire za udejstvovanje v družbi, ter tako, da bodo pri vseh infrastrukturnih in digitalizacijskih naložbah uporabljena načela oblikovanja za vse; |
| --- | --- |

(o)

ki bo invalidom zagotavljala enak dostop do storitev – do zdravstvenega varstva, izobraževanja in zaposlovanja, javnega prevoza, stanovanj, kulture, športa in prostočasnih dejavnosti ter drugih področij, in sicer tako, da bodo odpravljene ovire za udejstvovanje v družbi, ter tako, da bodo pri vseh infrastrukturnih in digitalizacijskih naložbah uporabljena načela oblikovanja za vse;

| (p) | tako da bo ena od prednostnih nalog strategije tudi dejansko spodbujanje in podpiranje socialnega gospodarstva; |
| --- | --- |

(p)

tako da bo ena od prednostnih nalog strategije tudi dejansko spodbujanje in podpiranje socialnega gospodarstva;

| 6. | poudarja, da bo potrebna skladnost med strategijo za obdobje po letu 2020 in okviri, namenjenim ljudem s kroničnimi boleznimi, na primer pri zaposlitveni aktivaciji, obenem pa je treba upoštevati, da strategije, ki so namenjene invalidom, ne upoštevajo vedno potreb bolnikov s kroničnimi boleznimi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je pomembno celovito opredeliti in uveljavljati dostopnost in njeno vrednost kot temelj za to, da imajo lahko invalidi enake možnosti, kot je priznano s Konvencijo o pravicah invalidov in je tudi skladno s splošno pripombo 2 Odbora za pravice invalidov, pri čemer je treba upoštevati raznolike potrebe invalidov ter uveljaviti oblikovanje za vse kot načelo EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo in stalno spremljajo vso zakonodajo o dostopnosti, tako evropski akt o dostopnosti (30), direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah’, telekomunikacijski sveženj in direktivo o spletni dostopnosti (31) ter ustrezne predpise o prevozu in pravicah potnikov; vztraja, da bi moral biti za spremljanje pristojen neodvisen subjekt s sodelovanjem invalidov, ne pa, da bi ga izvajali kot samovrednotenje; glede tega poziva Komisijo, naj pomaga pri izvajanju in naj ustanovi evropski odbor za dostopnost, ki bo spremljal izvajanje zakonodaje EU o dostopnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj na podlagi evropskega akta o dostopnosti sprejme trden evropski okvir za dostopno in vključujoče ozračje in grajeno okolje s popolnoma dostopnim javnim prostorom, storitvami, na primer prometnimi, komunikacijskimi in finančnimi storitvami, in grajenim okoljem; poziva Komisijo, naj okrepi pravice potnikov, da ne bi več prihajalo do diskriminacije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj revidira pravila Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA) in Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov (IATA), da bi zaščitili pravice invalidnih potnikov, in sicer s poudarkom na varnosti in telesni integriteti ter njihove opreme pri prevozu, ter da bi priznali, da so v primeru potovanja z osebnim pomočnikom ali v ležečem položaju potrebni dodatni sedeži; |
| --- | --- |

10.

| 11. | želi opozoriti, da je za izvajanje vseh obveznosti v zvezi z dostopnostjo potrebno ustrezno financiranje na nacionalni in lokalni ravni ter ravni EU; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo javne naložbe in tako invalidom zagotovijo dostopnost tako v fizičnem kot digitalnem okolju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ima pomisleke, ker se na nacionalni ravni pri javnem naročanju ne uveljavlja dovolj predhodna pogojenost, da je treba pred podpisom pogodb upoštevati dostopnost; zato priporoča, naj se v ta namen vzpostavi podoben portal kot pri zelenih javnih naročilih, ki bi vseboval vse smernice za dostopnost; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj s Sodiščem Evropske unije sodeluje glede strategij komuniciranja in dostopnosti, zato da bi invalidom olajšali uporabo pravosodnega sistema EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da bi morala biti strategija za obdobje po letu 2020 pripravljena po medsektorskem in celovitem pregledu vse zakonodaje in vseh politik EU, da bi jih popolnoma harmonizirali z določbami konvencije; vztraja, da bi morala strategija vsebovati revidirano izjavo o pristojnostih, ki bo zajemala vsa področja politik, na katerih EU sprejema zakonodajo ali ukrepe mehkega prava in ki vplivajo na invalide, in da bi bilo treba predlagati konkretne zakonodajne predloge z ukrepi za izvajanje in spremljanje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da se bo v boju proti različnim oblikam diskriminacije, ki jih doživljajo invalidke, uporabljal pristop na podlagi spola in medsektorski pristop; trdi, da je treba zbirati po spolu razčlenjene podatke, da bi odkrili oblike presečne večplastne diskriminacije, s katero se srečujejo invalidke, in to na vseh področjih, ki jih zajema Istanbulska konvencija, ter povsod, kjer je to potrebno; poziva Komisijo, naj okviru evropske strategije o invalidnosti po letu 2020 predstavi ustrezen prečiščeni predlog ter sprejme učinkovite ukrepe za preprečevanje nasilja nad invalidnimi ženskami in otroki ter spolnega nadlegovanja in zlorab, ki bodo namenjeni družinam, skupnostim, strokovnim delavcem in institucijam; poziva Evropsko unijo in države članice, ki tega še niso storile, naj ratificirajo Istanbulsko konvencijo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva, naj se v strategiji za obdobje po letu 2020 oblikuje medinstitucionalna struktura, ki bo nadzorovala njeno izvajanje, opre pa naj se na postopke iz medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (32); poudarja, da bi morale biti v vseh institucijah in agencijah EU na voljo kontaktne točke za invalide, osrednja informacijska točka pa bi morala biti v generalnem sekretariatu Komisije; poudarja, da bi bilo treba te točke podpreti z ustreznim medinstitucionalnim mehanizmom za usklajevanje izvajanja Konvencije o pravicah invalidov v institucijah in agencijah EU; poudarja, da bi bilo treba poskrbeti za medinstitucionalni mehanizem za lažje sodelovanje med Komisijo, Parlamentom in Svetom, njihovi predsedniki pa bi se morali sestati na začetku vsakega mandata; glede tega poudarja, da morajo biti institucije EU kot javna uprava v vseh pogledih skladne s Konvencijo o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj pri pripravi strategije za obdobje po letu 2020 intenzivno in sistematično pritegne invalide, njihove družinske člane in predstavniške organizacije, poleg tega pa naj zagotovi, da bo skupaj z državami članicami tesno sodelovala z njimi pri izvajanju, spremljanju in ocenjevanju strategije za obdobje po letu 2020, med drugim tudi z zadostnim financiranjem krepitve zmogljivosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj vstavi tudi pregled strategije vsaka tri leta, pri tem pa naj ima jasno določeno vlogo okvir EU za konvencijo, v pregled pa naj bodo sistematično in dejavno vključeni invalidi in njihove predstavniške organizacije (tako na evropski kot na nacionalni ravni); |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je treba izvajanje konvencije nepretrgoma spremljati; v zvezi s tem poziva:






  (a) | naj se (s pravno uveljavljenimi zaščitnimi ukrepi) zbirajo zanesljivi podatki, ki so relevantni za spremljanje napredka pri izvajanju konvencije in tudi za odpravljanje ovir, s katerimi se pri uveljavljanju svojih pravic srečujejo invalidi, in sicer razčlenjeno glede na vrsto invalidnosti, starost, spol in druge dejavnike; |
| --- | --- | --- |

19.

(a)

naj se (s pravno uveljavljenimi zaščitnimi ukrepi) zbirajo zanesljivi podatki, ki so relevantni za spremljanje napredka pri izvajanju konvencije in tudi za odpravljanje ovir, s katerimi se pri uveljavljanju svojih pravic srečujejo invalidi, in sicer razčlenjeno glede na vrsto invalidnosti, starost, spol in druge dejavnike;

| (b) | naj se okviru EU za konvencijo dodelijo zadostna sredstva, da bo lahko ustrezno in neodvisno opravljal svoje naloge; |
| --- | --- |

(b)

naj se okviru EU za konvencijo dodelijo zadostna sredstva, da bo lahko ustrezno in neodvisno opravljal svoje naloge;

| (c) | naj se oblikuje prožen mehanizem, s katerim bi ponujali spodbude za optimalno izvajanje konvencije, na primer nagrade za dostopna mesta, in |
| --- | --- |

(c)

naj se oblikuje prožen mehanizem, s katerim bi ponujali spodbude za optimalno izvajanje konvencije, na primer nagrade za dostopna mesta, in

| (d) | k podobnim pobudam tudi na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(d)

k podobnim pobudam tudi na nacionalni ravni;

| 20. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo v strategiji za obdobje po letu 2020 invalidom zagotovljen dostop do zaposlitve ter poklicnega in strokovnega usposabljanja za invalide, inkluzivnega izobraževanja, cenovno ugodnega zdravstvenega varstva, digitalnih storitev in športnih dejavnosti, med drugim tudi z omogočanjem razumne prilagoditve na delovnem mestu, enakega plačila v primerjavi z neinvalidi in s preprečevanjem drugih oblik diskriminacije; poziva države članice, naj dodatno razvijejo oziroma bolje izvajajo ukrepe za večjo udeležbo invalidov na trgu dela in naj invalide, zaposlene v invalidskih delavnicah, po zakonu priznajo kot delavce in naj jim zagotovijo enako socialno zaščito kot drugim delavcem; poziva Komisijo, naj spodbuja k oblikovanju okvirov za kakovost prakse ter naj spodbuja in razvija priložnosti za usposabljanje za invalide, na primer prek vajeništva; poziva Komisijo, naj v prihodnja poročila vključi primere dobre prakse, da bi delodajalcem omogočila učinkovito izvajanje zakonodaje o invalidih; poziva Komisijo, naj razvije, promovira in varuje vključujoča podjetja, da bi na trgu dela poskrbeli za stalno zaposlovanje invalidov; poudarja, da imajo podjetja in organizacija socialnega gospodarstva velik potencial za vključevanje invalidov na trg dela; poziva Komisijo, naj Evropskemu socialnemu skladu priskrbi namensko podporo za socialno gospodarstvo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je bistveno zagotoviti invalidom storitve in pomoč na visoki ravni; zato meni, da je treba na ravni EU določiti minimalne standarde in tako zagotoviti, da bodo invalidom izpolnjene vse potrebe; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj pregleda direktivo o čezmejnem zdravstvenem varstvu in jo uskladi s Konvencijo o pravicah invalidov, da bi invalidom zagotovili dostop do cenovno dostopnega in kakovostnega čezmejnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice, naj invalidom zagotovijo dostop do zdravstvenih storitev, pri katerih bo upoštevana različnost spolov, vključno z zdravstveno rehabilitacijo in dolgotrajno oskrbo, kadar je potrebna; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da morajo imeti invalidke popoln dostop do zdravstvene oskrbe, ki ustreza njihovim posebnim potrebam, vključno z ginekološko obravnavo, zdravniškimi pregledi, načrtovanjem družine in ustrezno prilagojeno podporo med nosečnostjo; poziva EU, naj te storitve upošteva pri izvajanju strategije po letu 2020; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da gluho-slepi potrebujejo dodatno oskrbo, ki jo zagotavljajo specialisti s strokovnim in kvalificiranim znanjem, ter tolmače za gluho-slepe; poziva države članice, naj priznajo rdeče-belo palico kot simbol gluho-slepih pešcev, da bi bili v prometu bolj vidni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo lahko osebe, ki nimajo pravne in poslovne sposobnosti, uveljavljale vse svoje pravice iz pogodb in zakonodaje Evropske unije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | obžaluje, da aktualne evropske politike na področju otrokovih pravic ne vključujejo v zadostni meri celovite strategije, ki bi temeljila na pravicah invalidnih fantov in deklet, niti ukrepov za zaščito ali vključevanje njihovih pravic, strategije na področju invalidnosti pa tega ne obravnavajo in upoštevajo v zadostni meri; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj izboljša dostop ranljivih otrok do osnovnih storitev in socialnih pravic (zlasti zdravstvenega varstva, izobraževanja, predšolske vzgoje in varstva, prehrane in nastanitve); |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bo EU vodilna na področju pravic invalidov, in naj spodbujajo k ratifikaciji konvencije po vsem svetu; poziva projektno skupino strokovnjakov za enakost pri Komisiji, ki sodi v resor komisarke za enakost, naj pravice invalidov sistematično vključuje v vse ustrezne zakone, odločitve, politike in programe EU; poziva k popolni vključitvi vidika pravic invalidov v vse vidike evropskega stebra socialnih pravic, v strategijo za enakost spolov – s posebnim poudarkom na boju proti nasilju –, program Erasmus+ in jamstvo za mlade, mehanizem za pravičen prehod, jamstvo za otroke, prihodnjo zeleno knjigo o staranju, v evropski semester in zunanjo politiko EU, obenem pa tudi poudarja, da je potrebno jamstvo za pravice invalidov, zato da bomo invalide podprli pri zaposlovanju, opravljanju prakse, posredovanju zaposlitve in nadaljnjem izobraževanju; želi opomniti Komisijo, naj to spremlja tudi znotraj institucij EU; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj pripravi oceno izzivov in kršitev pravic, ki so jih med pandemijo doživljali invalidi, sprejetih ukrepov v državah članicah za odziv na pandemijo ter vrzeli in pomanjkljivosti v zakonodaji; poziva jo, naj v strategiji o invalidnosti po letu 2020 predlaga smiselne in namenske ukrepe za sanacijo in ublažitev, da bi te pomanjkljivosti odpravila in preprečila njihovo nastajanje v prihodnosti; želi opomniti, da se je treba pri oblikovanju teh ukrepov posvetovati z invalidi ter njihovimi svojci ali predstavniškimi organizacijami ter z mreže Evropskega parlamenta za pravice invalidov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva projektno skupino strokovnjakov v Komisiji, naj vzpostavi in izvaja sistematične posvete z invalidi in njihovimi predstavniškimi organizacijami; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je pravica do samostojnega življenja in vključenosti v skupnost nepogrešljiva pri uresničevanju številnih drugih pravic iz Konvencije o pravicah invalidov, med njimi so tudi enakost in nediskriminacija, samostojnost in svoboda, pravna sposobnost in svoboda gibanja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj se pri vseh političnih orodjih in pobudah EU dejavno zavzema za prehod z institucionalne in/ali segregirane oskrbe na podporo v skupnosti, vključno z osebno asistenco, in vključujoče (splošne in posebej prilagojene) storitve; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bosta pri pregledu socialnih kazalnikov EU kot vključena tudi kazalnika splošnega napredka in deinstitucionalizacije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice, naj spodbujajo udeležbo, tako da v časovno določenem okviru pospešijo proces deinstitucionalizacije in naj nadomestno odločanje zamenjajo s podprtim; poziva države članice, naj poskrbijo, da invalidi zaradi deinstitucionalizacije in zaradi primanjkljaja ustreznih in/ali dostopnih stanovanj nikoli ne bodo postali brezdomci; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj zavzame odločno stališče glede tega, da je splošna razpoložljivost (splošnih) storitev v skupnosti bistvenega pomena za prehod z institucionalne oskrbe na življenje v skupnosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj se zavzema za prosto gibanje invalidov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj pripravi konkretne ukrepe na ravni EU za zagotovitev, da bodo lahko vsi invalidi enako kot drugi uveljavljali pravico do svobodnega gibanja ter pravico do prostega gibanja in dela v tujini; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo poraba sredstev EU skladna s konvencijo in da se ne bodo uporabljala za izgradnjo ali prenovo zavodov za institucionalno oskrbo ali sorodnih ustanov ali za izvajanje projektov, pri katerih niso smiselno vključeni invalidi in njihovi družinski člani in predstavniške organizacije, in da se ne bodo vlagala v strukture, ki bi bile invalidom nedostopne; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se sredstva EU ne bodo porabljala za neetične raziskave, prisilno sterilizacijo ali kršenje reproduktivnih pravic invalidov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo, naj prizna, da so osebe z motnjami v duševnem razvoju in psihosocialnimi motnjami še posebej ranljive za eksperimentalne pristope in zdravljenja, ki nimajo trdne znanstvene podlage in jim lahko povzročijo veliko škodo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vztraja, da bi morala biti sredstva EU namenjena spodbujanju vključujočega okolja, storitev, praks in naprav, ki se opirajo na načelo oblikovanja za vse in ki spodbujajo deinstitucionalizacijo, vključno z dobro podpora za zagotavljanje osebne asistence in neodvisnega življenja; poziva Komisijo, naj se zavzema za pobude, na podlagi katerih bodo podporne službe, ki se financirajo s sredstvi EU, upoštevale potrebe invalidov; poudarja, da bi bilo treba aktivno vlagati v raziskave za razvoj boljše in cenovno dostopnejše podporne tehnologije za invalide in v to, da bi je bilo več; poziva k aktivnemu vključevanju invalidov, njihovih družinskih članov in predstavniških organizacij v vse programe, ki jih financira EU; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Računsko sodišče, naj preveri, ali imajo od pobud, ki jih financira EU, koristi tudi invalidi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo vsi projekti in infrastruktura, ki se iz sredstev EU financirajo v tretjih državah, dostopni in vključujoči za invalide in da se bodo sredstva EU vlagala tudi v izvajanje in spremljanje Odbora za pravice invalidov in v krepitev zmogljivosti invalidskih organizacij; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bodo evropska strategija in nacionalni ukrepi popolnoma skladni s cilji trajnostnega razvoja in agendo OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, saj je to osrednji globalni okvir za ukrepanje za trajnost, enakost in vključenost in je invalidnost vključena kot horizontalna tema v ciljih trajnostnega razvoja št. 4, 8, 10, 11 in 17; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj neodvisno od nove evropske strategije o invalidnosti prevzame vodilno vlogo pri vključujočem izvajanju ciljev trajnostnega razvoja v zunanjem delovanju, in sicer z jasnim, preglednim in vključujočim načrtom za uresničitev teh ciljev; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja nedavno sprejeto direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev, zlasti pa uvedbo petdnevnega oskrbovalskega dopusta na leto; poziva države članice, naj direktivo začnejo hitro izvajati, in jih poziva, naj se ne ustavijo zgolj pri minimalnih zahtevah direktive, tudi kar zadeva pravico do plačanega očetovskega dopusta, starševskega in oskrbovalskega dopusta; spodbuja države članice, naj uvedejo ureditve glede oskrbovalskega, očetovskega in starševskega dopusta ter prožne ureditve dela, ki bodo prilagojene specifičnim potrebam staršev z izrazito težkimi okoliščinami, na primer invalidnih staršev ali staršev invalidnih ali dolgotrajno bolnih otrok; poziva vse države članice, naj zagotovijo zadostno finančno in strokovno podporo ljudem, ki skrbijo za svoje invalidne družinske člane v skupnem gospodinjstvu; poudarja, da skrb za sorodnike pogosto negativno vpliva na njihovo družinsko in poklicno življenje, saj se soočajo z izključenostjo in diskriminacijo; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo, naj zasnuje mehanizme za usklajevanje prenosljivosti in prilagodljivosti invalidskih dajatev in storitev med državami članicami ter naj pilotni projekt evropske invalidske izkaznice razširi na vse države članice, pa tudi na več kot zgolj kulturo in šport, obenem pa naj poskrbi, da bo evropska parkirna karta za invalide popolnoma spoštovana v vseh državah članicah; poudarja, da so tovrstni ukrepi bistveni za zagotovitev, da bodo lahko invalidi po vseh EU dostopali do invalidske podpore, ne da bi bila v vsaki državi članici potrebna nova ocena; poziva države članice, naj v svojo zakonodajo vključijo priznanje posameznih oblik invalidnosti, da bodo zaznane in urejene specifične potrebe teh oseb (na primer gluho-slepota); |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj spodbuja strukturno sodelovanje invalidov, njihovih družinskih članov in predstavniških organizacij v vseh fazah odločanja na nacionalni ravni in na ravni EU ter naj invalidskim organizacijam financira krepitev zmogljivosti, tako da bodo lahko invalidi strukturirano sodelovali pri vseh odločitvah, ki jih zadevajo; poziva Komisijo, naj zasnuje evropske pobude, ki bodo spodbujale samozagovorništvo in politično udejstvovanje invalidov, in poziva države članice, naj podprejo tudi podobne nacionalne pobude; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisijo, naj se zavzema za boljše usklajevanje podpornih služb med državami in za vzpostavitev kontaktnih točk v vseh državah članicah za obveščanje invalidnih državljanov EU o socialnih pravicah in podpornih službah, ki so jim na voljo; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z zasebnim sektorjem vzpostavi portal, na katerem bodo zbrani vsi instrumenti, predvideni za optimalno družbeno udejstvovanje invalidov; |
| --- | --- |

50.

| 51. | želi opomniti, da imajo invalidi pravico do ustreznega življenjskega standarda in socialne zaščite, zlasti finančne pomoči in nadomestne oskrbe; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo strategija EU o invalidnosti do leta 2030 obsegala posebne ukrepe za spodbujanje vključujočih sistemov socialne zaščite v vsej EU, s čimer bomo zagotovili, da bodo imeli invalidi vse življenje dostop do prejemkov in storitev; poziva države članice, naj določijo minimalno raven socialne zaščite za invalide, ki jim bo zagotavljala ustrezen življenjski standard; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo in Svet, naj se opreta Sveta o dostopu do socialne zaščite (33) in na predlog uredbe o koordinaciji sistemov socialne varnosti (COM(2016)0815), da bi vsem državljanom EU omogočili dostop do socialnih podpornih služb po vsej EU, v skladu s priporočilom Odbora za pravice invalidov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo in države članice, naj o tem pripravijo izčrpno kampanjo, pri kateri bodo sodelovali invalidi, njihovi družinski člani in zastopniki in predstavniške organizacije ter ki bo na voljo v dostopnih formatih, vključno z lahko berljivo različico in v nacionalnih znakovnih jezikih, in sicer naj s kampanjo ozaveščajo o pravicah in potrebah invalidov ter o tem, s katerimi ovirami se spoprijemajo, namenjena pa naj bo odločevalcem in družbi na splošno; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo, usklajujejo in oblikujejo izobraževalno gradivo, ki bi ga bilo mogoče uporabiti v državah članicah in bi prispevalo k pozitivnemu odnosu do invalidov in da bi izboljšali njihovo vključevanje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva EU in države članice, naj financirajo usposabljanje, ki bo namenjeno invalidom in ga bodo vodili invalidi, njihove organizacije, sindikati, združenja delodajalcev, organi za vprašanja enakosti in javni uslužbenci, in sicer o načelu nediskriminacije, odpravljanju večplastne in presečne diskriminacije ter primerni prilagoditvi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva vse države članice, naj podprejo in povečajo ugled socialnega dela (socialnih delavcev in ljudi, ki delajo na socialnem področju); |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisijo, naj za zastavljene strategije vzpostavi jasen mehanizem odgovornosti, nadzora in sankcij; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva vse države članice, naj se nujno spoprimejo s problemom brezdomstva, in sicer naj sprejmejo namenske dolgoročne, celovite stanovanjske strategije na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter naj priznajo specifična tveganja, ki ogrožajo invalide, vštevši osebe z motnjo avtističnega spektra; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva države članice, naj potrdijo svojo zavezo, da bodo spodbujale, varovale in zagotavljale, da bodo vsi invalidi polno in enakopravno uživali vse človekove pravice in temeljne svoboščine, na primer pravico do prostega gibanja in prebivanja ter pravico do glasovanja na volitvah, kar je skladu s členom 12 konvencije, in naj jim zagotovijo spoštovanje dostojanstva, tudi s strogim spremljanjem izvajanja strategije za obdobje po letu 2020, k čemur naj smiselno pritegnejo invalide, njihove družinske člane in predstavniške organizacije, sodelujejo pa naj tudi z javnimi organi, socialnimi partnerji in civilno družbo na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter naj za izvajanje strategije namenijo ustrezne človeške in finančne vire; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva vse države članice, naj zasnujejo lastno strategijo za področje invalidnosti, da bi spodbujale vključevanje načela enakosti invalidov in uredile izvajanje Konvencije OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva države članice, naj oblikujejo nacionalno strategijo in pri tem upoštevajo dobro prakso drugih držav članic ter tako zagotovijo pravilno izvajanje konvencije; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Evropsko unijo ter vse države članice, naj ratificirajo tudi izbirni protokol konvencije; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva vse države članice, naj poročajo o izvajanju evropske strategije o invalidnosti; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva države članice, naj po oceni izvajanja konvencije v vsaki državi poročajo o nadaljnjih korakih glede na nacionalna priporočila, ki jih je pripravil Odbor za pravice invalidov; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, da je pomembno čim prej doseči dogovor; poziva Svet, naj odpravi zastoj v tem postopku in naj si prizadeva za pragmatično rešitev ter naj brez nadaljnjega odlašanja pospeši sprejetje horizontalne protidiskriminacijske direktive EU, ki jo je Komisija predlagala že leta 2008 in ki ji je potrdil tudi Evropski parlament; meni, da je to temeljni pogoj za celovit in skladen pravni okvir EU, ki bo tudi zunaj delovnega razmerja varoval ljudi pred diskriminacijo na podlagi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti in spolne usmerjenosti; opozarja, da ne bi smeli sprejemati neupravičenih omejitev področja uporabe direktive; meni, da je med bistvenimi elementi tudi konsolidacija zakonodajnega okvira EU za boj proti kaznivim dejanjem iz sovraštva, saj prevladujejo celo v delovnem okolju; |
| --- | --- |

64.

| 65. | priporoča Uniji, naj evropsko strategijo o invalidnosti strukturno vključi v proces evropskega semestra; |
| --- | --- |

65.

| 66. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Agenciji Evropske unije za temeljne pravice, Evropskemu računskemu sodišču, Odboru regij, Evropskemu ekonomskemu in socialnemu odboru, da jo razdelita podnacionalnim parlamentom in svetom, ter Svetu Evrope in Združenim narodom. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  UL L 23, 27.1.2010, str. 35.

(2)  UL C 340, 15.12.2010, str. 11.

(3)  UL L 151, 7.6.2019, str. 70.

(4)  UL L 327, 2.12.2016, str. 1.

(5)  UL L 303, 28.11.2018, str. 69.

(6)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(7)  UL C 204, 13.6.2018, str. 179.

(8)  UL L 321, 17.12.2018, str. 36.

(9)  UL C 137 E, 27.5.2010, str. 68.

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0032.

(11)  UL C 356, 4.10.2018, str. 110.

(12)  UL C 101, 16.3.2018, str. 138.

(13)  UL C 353, 27.9.2016, str. 41.

(14)  UL C 131 E, 8.5.2013, str. 9.

(15)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 23.

(16)  UL C 187, 18.7.1988, str. 236.

(17)  UL C 379, 7.12.1998, str. 66.

(18)  UL C 224, 27.6.2018, str. 68.

(19)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(20)  UL L 347, 20.12.2013, str. 289.

(21)  UL L 347, 20.12.2013, str. 470.

(22)  UL L 347, 20.12.2013, str. 487.

(23)  To število vključuje 99 milijonov ljudi po podatkih raziskave EU-SILC iz leta 2016, ocenjuje pa se, da milijon ljudi živi v nastanitvenih ustanovah, zato v raziskavo ni bil zajet.

(24)  Sodbe z dne11. aprila 2013 v združenih zadevah C-335/11 in C-337/11, odstavka 29 in 30, z dne 18. marca 2014 v zadevi C-363/12, odstavek 72, ter z dne 22. maja 2014 v zadevi C-356/12.

(25)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Functional_and_activity_limitations_statistics

(26)  Eurofound (2019), How to respond to chronic health problems in the workplace? (Kako se odzvati na kronične zdravstvene težave na delovnem mestu?) Urad za publikacije Evropske unije, Luksemburg.

(27)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20191029-2

(28)  Direktiva (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (UL L 188, 12.7.2019, str. 79).

(29)  Predlog skupnega poročila Komisije in Sveta z dne 17. decembra 2019 o zaposlovanju (COM(2019)0653).

(30)  UL L 151, 7.6.2019, str. 70.

(31)  UL L 327, 2.12.2016, str. 1.

(32)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(33)  UL C 387, 15.11.2019, str. 1

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/22 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/22

---

P9_TA(2020)0158

Politika konkurence – letno poročilo za leto 2019

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (2019/2131(INI))

(2021/C 362/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti njenih členov od 101 do 109, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti njenih členov od 101 do 109,

| — | ob upoštevanju pravil, smernic, resolucij, javnih posvetov, sporočil in dokumentov Komisije na področju konkurence, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pravil, smernic, resolucij, javnih posvetov, sporočil in dokumentov Komisije na področju konkurence,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 15. julija 2019 o politiki konkurence za leto 2018 (COM(2019)0339) ter priloženega delovnega dokumenta služb Komisije z istega dne, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 15. julija 2019 o politiki konkurence za leto 2018 (COM(2019)0339) ter priloženega delovnega dokumenta služb Komisije z istega dne,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 31. januarja 2019 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 31. januarja 2019 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (1),

| — | ob upoštevanju poslanice novoizvoljene predsednice Komisije Ursule von der Leyen za Margrethe Vestager z dne 10. septembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poslanice novoizvoljene predsednice Komisije Ursule von der Leyen za Margrethe Vestager z dne 10. septembra 2019,

| — | ob upoštevanju pisnih in ustnih odgovorov kandidatke za komisarko Margrethe Vestager na predstavitvi v Evropskem parlamentu 8. oktobra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisnih in ustnih odgovorov kandidatke za komisarko Margrethe Vestager na predstavitvi v Evropskem parlamentu 8. oktobra 2019,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije – obvestila Komisije o vračilu nezakonite in nezdružljive državne pomoči (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije – obvestila Komisije o vračilu nezakonite in nezdružljive državne pomoči (2),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o krepitvi vloge organov držav članic, pristojnih za konkurenco, da bodo učinkoviteje uveljavljali pravila konkurence, in o zagotavljanju pravilnega delovanja notranjega trga (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o krepitvi vloge organov držav članic, pristojnih za konkurenco, da bodo učinkoviteje uveljavljali pravila konkurence, in o zagotavljanju pravilnega delovanja notranjega trga (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1150 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spodbujanju pravičnosti in preglednosti za poslovne uporabnike spletnih posredniških storitev (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1150 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spodbujanju pravičnosti in preglednosti za poslovne uporabnike spletnih posredniških storitev (4),

| — | ob upoštevanju osnutka mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. decembra 2019 o poročilu Komisije z dne 15. julija 2019 o politiki konkurence za leto 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. decembra 2019 o poročilu Komisije z dne 15. julija 2019 o politiki konkurence za leto 2018,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2019 o poročilu Komisije z dne 15. julija 2019 o politiki konkurence za leto 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2019 o poročilu Komisije z dne 15. julija 2019 o politiki konkurence za leto 2018,

| — | ob upoštevanju poročila z dne 4. aprila 2019 o politiki konkurence za digitalno dobo, ki so ga leta 2019 pripravili strokovnjaki na visoki ravni iz Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 4. aprila 2019 o politiki konkurence za digitalno dobo, ki so ga leta 2019 pripravili strokovnjaki na visoki ravni iz Komisije,

| — | ob upoštevanju predhodnega mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (ENVP) z dne 26. marca 2014 z naslovom Privacy and competitiveness in the age of big data: The interplay between data protection, competition law and consumer protection in the Digital Economy (Zasebnost in konkurenčnost v dobi velikih podatkov povezava med varstvom podatkov, konkurenčnim pravom in varstvom potrošnikov v digitalnem gospodarstvu) in mnenja št. 8/2016 ENVP z dne 23. septembra 2016 z naslovom Coherent enforcement of fundamental rights in the age of big data (Dosledno zagotavljanje spoštovanja temeljnih pravic v dobi velepodatkov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnega mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (ENVP) z dne 26. marca 2014 z naslovom Privacy and competitiveness in the age of big data: The interplay between data protection, competition law and consumer protection in the Digital Economy (Zasebnost in konkurenčnost v dobi velikih podatkov povezava med varstvom podatkov, konkurenčnim pravom in varstvom potrošnikov v digitalnem gospodarstvu) in mnenja št. 8/2016 ENVP z dne 23. septembra 2016 z naslovom Coherent enforcement of fundamental rights in the age of big data (Dosledno zagotavljanje spoštovanja temeljnih pravic v dobi velepodatkov),

| — | ob upoštevanju izjave Evropskega odbora za varstvo podatkov z dne 29. avgusta 2018 o vplivu ekonomske koncentracije na varstvo podatkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Evropskega odbora za varstvo podatkov z dne 29. avgusta 2018 o vplivu ekonomske koncentracije na varstvo podatkov,

| — | ob upoštevanju pisma, ki so ga 4. februarja 2020 ministri za gospodarstvo in finančne zadeve Francije, Nemčije, Italije in Poljske poslali komisarki Margrethe Vestager, ter skupnega prispevka Avstrije, Češke, Estonije, Finske, Latvije, Litve, Luksemburga, Malte, Nizozemske, Poljske, Portugalske, Slovaške, Slovenije, Španije in Švedske kot priprava na bližnje zasedanje Evropskega sveta, ki bo potekalo marca 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma, ki so ga 4. februarja 2020 ministri za gospodarstvo in finančne zadeve Francije, Nemčije, Italije in Poljske poslali komisarki Margrethe Vestager, ter skupnega prispevka Avstrije, Češke, Estonije, Finske, Latvije, Litve, Luksemburga, Malte, Nizozemske, Poljske, Portugalske, Slovaške, Slovenije, Španije in Švedske kot priprava na bližnje zasedanje Evropskega sveta, ki bo potekalo marca 2020,

| — | ob upoštevanju predloga Francije, Nemčije in Poljske z dne 4. julija 2019 o posodobitvi evropske politike konkurence, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Francije, Nemčije in Poljske z dne 4. julija 2019 o posodobitvi evropske politike konkurence,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske potrošniške organizacije iz leta 2019 z naslovom The Role of Competition Policy in Protecting Consumers’ Well-being in the Digital Era (Vloga politike konkurence pri zaščiti dobrobiti potrošnikov v digitalni dobi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske potrošniške organizacije iz leta 2019 z naslovom The Role of Competition Policy in Protecting Consumers’ Well-being in the Digital Era (Vloga politike konkurence pri zaščiti dobrobiti potrošnikov v digitalni dobi),

| — | ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 7. januarja 2019 o podaljšanju sedmih sklopov pravil o državni pomoči EU (pobuda za posodobitev področja državnih pomoči v obdobju 2014–2020) do konca leta 2020 in o izvedbi ocen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 7. januarja 2019 o podaljšanju sedmih sklopov pravil o državni pomoči EU (pobuda za posodobitev področja državnih pomoči v obdobju 2014–2020) do konca leta 2020 in o izvedbi ocen,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. marca in 27. maja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. marca in 27. maja 2019,

| — | ob upoštevanju izjave 18 držav članic na šestem ministrskem srečanju Prijatelji industrije 18. decembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave 18 držav članic na šestem ministrskem srečanju Prijatelji industrije 18. decembra 2018,

| — | ob upoštevanju poročila strateškega foruma za pomembne projekte skupnega evropskega interesa z naslovom Strengthening strategic value chains for a future-ready EU industry (Krepitev strateških vrednostnih verig za industrijo EU, pripravljeno za prihodnost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila strateškega foruma za pomembne projekte skupnega evropskega interesa z naslovom Strengthening strategic value chains for a future-ready EU industry (Krepitev strateških vrednostnih verig za industrijo EU, pripravljeno za prihodnost),

| — | ob upoštevanju ravno potekajočega pregleda smernic za horizontalno sodelovanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ravno potekajočega pregleda smernic za horizontalno sodelovanje,

| — | ob upoštevanju javnega posveta o horizontalnih uredbah o skupinskih izjemah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javnega posveta o horizontalnih uredbah o skupinskih izjemah,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. junija 2019 z naslovom Za prilagojen evropski pravni okvir za podjetja socialne ekonomije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. junija 2019 z naslovom Za prilagojen evropski pravni okvir za podjetja socialne ekonomije,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0022/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0022/2020),

| A. | ker mora biti učinkovito izvrševanje politike o konkurenci v korist vseh državljanov EU, predvsem tistih, ki so v slabšem potrošniškem položaju, hkrati pa mora spodbujati inovacije in pravično konkurenco med podjetji na enotnem trgu, zlasti z zagotavljanjem, da imajo mala in srednja podjetja možnost pravičnega konkuriranja; |
| --- | --- |

A.

ker mora biti učinkovito izvrševanje politike o konkurenci v korist vseh državljanov EU, predvsem tistih, ki so v slabšem potrošniškem položaju, hkrati pa mora spodbujati inovacije in pravično konkurenco med podjetji na enotnem trgu, zlasti z zagotavljanjem, da imajo mala in srednja podjetja možnost pravičnega konkuriranja;

| B. | ker je treba politiko konkurence prilagoditi digitalnim, okoljskim, geopolitičnim, industrijskim in družbenim izzivom ter obenem upoštevati prednostne naloge iz evropskega zelenega dogovora in cilje iz Pariškega sporazuma, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje v vseh sektorjih kot temelj socialnega tržnega gospodarstva EU, upoštevati pa je treba tudi podjetja socialnega gospodarstva; |
| --- | --- |

B.

ker je treba politiko konkurence prilagoditi digitalnim, okoljskim, geopolitičnim, industrijskim in družbenim izzivom ter obenem upoštevati prednostne naloge iz evropskega zelenega dogovora in cilje iz Pariškega sporazuma, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje v vseh sektorjih kot temelj socialnega tržnega gospodarstva EU, upoštevati pa je treba tudi podjetja socialnega gospodarstva;

| C. | ker globalno sodelovanje na področju uveljavljanja konkurence prispeva k preprečevanju nedoslednosti pri korektivnih ukrepih in rezultatih izvršilnih ukrepov, podjetjem pa pomaga zmanjšati stroške izpolnjevanja obveznosti; |
| --- | --- |

C.

ker globalno sodelovanje na področju uveljavljanja konkurence prispeva k preprečevanju nedoslednosti pri korektivnih ukrepih in rezultatih izvršilnih ukrepov, podjetjem pa pomaga zmanjšati stroške izpolnjevanja obveznosti;

| D. | ker je lahko politika konkurence na hitro razvijajočih se digitalnih trgih v nekaterih primerih pretirano počasna, zato se lahko izkaže za neučinkovito pri odpravljanju sistemskega nedelovanja trga in pri ponovni vzpostavitvi konkurence; ker sta lahko dopolnilna predhodna ureditev in spremljanje koristna pri zagotavljanju učinkovitejšega nadzora; |
| --- | --- |

D.

ker je lahko politika konkurence na hitro razvijajočih se digitalnih trgih v nekaterih primerih pretirano počasna, zato se lahko izkaže za neučinkovito pri odpravljanju sistemskega nedelovanja trga in pri ponovni vzpostavitvi konkurence; ker sta lahko dopolnilna predhodna ureditev in spremljanje koristna pri zagotavljanju učinkovitejšega nadzora;

| E. | ker bi morali biti tudi evropski organi, pristojni za konkurenco, pozorni, da bi preprečili izvrševanje v prevelikem obsegu na digitalnih trgih, ki so previdni glede izvrševanja v premajhnem obsegu; |
| --- | --- |

E.

ker bi morali biti tudi evropski organi, pristojni za konkurenco, pozorni, da bi preprečili izvrševanje v prevelikem obsegu na digitalnih trgih, ki so previdni glede izvrševanja v premajhnem obsegu;

| F. | ker je glavni cilj politike konkurence EU preprečiti izkrivljanje konkurence, da bi ohranili celovitost notranjega trga in zaščitili potrošnike; |
| --- | --- |

F.

ker je glavni cilj politike konkurence EU preprečiti izkrivljanje konkurence, da bi ohranili celovitost notranjega trga in zaščitili potrošnike;

| G. | ker se je z nedavnimi škandali v zvezi z razkritjem podatkov, preiskavami in dokazi pokazalo, kako platforme osebne podatke zbirajo, uporabljajo in prodajajo tretjim osebam in kako dominantni tehnološki akterji in platforme na spletu sistematično sledijo potrošnikom; |
| --- | --- |

G.

ker se je z nedavnimi škandali v zvezi z razkritjem podatkov, preiskavami in dokazi pokazalo, kako platforme osebne podatke zbirajo, uporabljajo in prodajajo tretjim osebam in kako dominantni tehnološki akterji in platforme na spletu sistematično sledijo potrošnikom;

Vloga politike konkurence na globaliziranih trgih

| 1. | poudarja, da je za zagotovitev učinkovitega izvajanja načel konkurenčnega prava v globaliziranem svetu bistveno mednarodno sodelovanje; poziva Komisijo, naj dodatno okrepi vpliv politike konkurence EU v svetu, zlasti z nadaljevanjem ustreznega dialoga in krepitvijo sodelovanja z ZDA, Kitajsko, Japonsko in drugimi tretjimi državami, po možnosti s sporazumi o sodelovanju druge generacije, ki omogočajo učinkovitejšo izmenjavo informacij med organi, pristojnimi za konkurenco; podpira dejavno sodelovanje Komisije in nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, v Mednarodni mreži za konkurenco; spodbuja Komisijo, naj si nenehno prizadeva za vključitev pravil konkurence (ki zajemajo tudi državno pomoč) v sporazume EU o prosti trgovini in v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO), da bi zagotovili vzajemno spoštovanje poštene konkurence; z obžalovanjem ugotavlja, da je na Komisijo negativno vplivala mrtva točka, do katere je prišlo v mehanizmu STO za reševanje sporov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj oblikuje orodja za olajšanje boljšega spremljanja neposrednih tujih naložb v vseh državah članicah, zagotovi hitro izvajanje mehanizma pregleda neposrednih tujih naložb in predlaga instrument za okrepitev sedanjega mehanizma, hkrati pa naj zagotovi, da bo Evropska unija še naprej odprta in privlačna za neposredne tuje naložbe; opozarja Komisijo, da so podjetja v tretjih državah upravičena do ugodnejše obravnave na domačem trgu, zaradi česar lahko pride do izkrivljanja konkurence pri naložbah v enotni trg; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj zagotovi vzajemnost s tretjimi državami na področju javnih naročil, državnih pomoči in pri naložbeni politiki, pri čemer je treba upoštevati tudi socialni in okoljski damping; opozarja, da je treba odpreti trge javnih naročil v tretjih državah, do katerih dostop še ni zagotovljen; poziva Komisijo, naj si prizadeva za pristop ključnih tretjih držav, kot je Kitajska, k sporazumu STO o javnih naročilih s sprejemljivo začetno ponudbo; poudarja, da se je treba pri vseh instrumentih za izboljšanje mednarodnega odprtja trga, kot je instrument EU za mednarodno javno naročanje, ki bodo oblikovani do leta 2021, izogniti dodatni birokraciji in dodatnemu izkrivljanju trga, saj to negativno vpliva na podjetja v EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj zagotovi pošteno konkurenco med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom po izstopu slednjega iz EU, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje in preprečili damping; |
| --- | --- |

4.

| 5. | popolnoma podpira izvajanje pomembnih projektov skupnega evropskega interesa, kot je evropsko zavezništvo za baterije; poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja pomembne projekte skupnega evropskega interesa na področju prelomnih tehnologij, ter naj poenostavi ustrezne določbe in omili zahteve, da bi se lahko upoštevali tudi manjši raziskovalni projekti v industrijskem sektorju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da mora Komisija nadzor nad državno pomočjo izvajati v enaki meri za gospodarske subjekte iz EU in tiste iz tretjih držav, da bi preprečili nesorazmerje s tujimi konkurenti, večjo pozornost pa mora nameniti državnim podjetjem s sedežem v tretjih državah, ki prejemajo državno pomoč v obliki, ki je za subjekte EU v skladu s pravili o enotnem trgu EU prepovedana; poziva Komisijo, naj pregleda nedavni predlog nizozemske vlade in preuči možnost vključitve novega stebra v zakonodajo EU o konkurenci, s čimer bi imela zagotovljeno ustrezno podlago za preiskave v primerih suma izkrivljanja konkurence s strani podjetja zaradi državnih subvencij ali pretiranega dobička na podlagi prevladujočega položaja na trgu (npr. z uvedbo nadzora državne pomoči za podjetja iz tretjih držav v pravilih EU o javnih naročilih); |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno poziva Komisijo, naj preuči, ali obstaja tveganje, da bo program nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja povzročil izkrivljanje konkurence, zlasti med malimi in srednjimi podjetji ter multinacionalnimi družbami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj sprejme pristop, ki bo bolj naklonjen močni industrijski politiki, da bi zagotovili in ohranili visoko konkurenčnost na svetovnih trgih; poudarja, da bi morale Komisija in države članice spodbujati in podpirati projekte strateškega interesa EU ter odpraviti ovire in prepreke, da bi lahko inovativni voditelji iz EU v posebnih prednostnih sektorjih za EU dosegli preboj, hkrati pa spoštovati neodvisno uporabo pravil konkurence, ki zagotavljajo enake konkurenčne pogoje; vendar meni, da ta pristop ne bi smel škodovati malim in srednjim podjetjem ter interesom potrošnikov in da bi se moral osredotočiti na prehod na bolj trajnostno gospodarstvo, konkurenčno podatkovno industrijo EU in digitalno infrastrukturo, kot je razvoj tehnologije 5G; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj izkoristi priložnost za revizijo smernic o sporazumih o horizontalnem sodelovanju, da bi ustvarila prožnejši okvir in okrepila pravno varnost za podjetja; poziva Komisijo, naj dobitnike projektov sodelovanja določenega obsega obvešča hitreje in učinkoviteje in jim dovoli, da na podlagi pospešenega prostovoljnega postopka obveščanja postavljajo nova vprašanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja zavezo Komisije iz njenega obvestila z dne 9. decembra 1997 (5), da bo pregledovala svojo opredelitev ustreznega trga, da bi upoštevala bolj dolgoročno vizijo, ki bo zajemala svetovno razsežnost, digitalizacijo in potencialno prihodnjo konkurenco; poziva Komisijo, naj se pri raziskavah v zvezi z novimi vrstami trgov še naprej opira na trdna ekonomska in pravna načela ter upošteva načela sorazmernosti in dolžno postopanje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da so za Evropo in njena podjetja, zlasti mala in srednja, pa tudi za evropske delavce in potrošnike, pomembni enaki mednarodni konkurenčni pogoji v večstranskem trgovinskem sistemu, ki temelji na pravilih; meni, da to pomaga spodbujati trajnostni gospodarski razvoj, saj zagotavlja stabilno in predvidljivo okolje, krepi konkurenčnost in vzajemnost tretjih državah ohranja že obstoječa delovna mesta in ustvarja nova ter zagotavlja visoke delovne in okoljevarstvene standarde, saj je vse več delovnih mest odvisnih od teh verig; ob tem želi poudariti, da je v globalnih vrednostnih verigah pomembna večja preglednost, trajnost in odgovornost podjetij, ter poziva EU, naj med drugim razmisli o zakonskem okviru za obvezno potrebno skrbnost v teh verigah, kar je nujno potrebno, da vse našteto res dosežemo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj glede na aktualne razprave uskladi pravila EU o konkurenci, industrijsko politiko in mednarodno trgovino, ob vsem tem pa sta potrebna tudi trajnost in spoštovanje okolja; izrecno poudarja, da je treba financirati raziskave, ki so osnova za inovacije in razvoj v evropskih podjetjih in poglavitni element za okrepitev trgovine in konkurenčnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da imajo mala in srednja podjetja pomembno vlogo v mednarodni trgovini, saj izdelajo približno 30 % blaga, ki se iz EU izvozi v druge države (6); meni, da je daleč najpomembnejši trg za mala in srednja podjetja še vedno naš notranji trg; želi opozoriti, da bi morali trgovinska politika in politika konkurence prispevati h gospodarski pestrosti in k trgovinskemu okolju, ki bo prijazno malim in srednjim podjetjem, obenem pa bi morali posodobiti opredelitev malih in srednjih podjetij, predvsem z dodatnimi kvalitativnimi merili; |
| --- | --- |

13.

| 14. | popolnoma podpira prizadevanja Komisije v okviru aktualne reforme STO in njenega pritožbenega organa, da bi posodobili večstranska pravila o subvencijah ali sektorskih pobudah, s čimer bi omogočili ustrezno obravnavanje subvencij na mednarodni ravni, predvsem v zvezi z industrijskimi subvencijami, podjetji v državni lasti in prisilnimi prenosi tehnologije, poziva jo tudi, naj se bojuje proti netržnim politikam in praksam tretjih držav; poziva Komisijo, naj v ta proces v celoti vključi Parlament in države članice; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je dejansko izvrševanje določb trgovinskih sporazumov o trajnostnem razvoju pomembno za zagotovitev poštene konkurence in okoljevarstvenih in socialnih standardov; glede tega pozitivno gleda na uvedbo okoljevarstvenih in družbenih meril pri reformi protisubvencijskih in protidampinških ukrepov; meni, da bi lahko v sedanji reformi Svetovne trgovinske organizacije razmislili o tem, da bi v njene predpise vključili natančne, argumentirane temeljne standarde Mednarodne organizacije dela (ILO) in tako prispevali k enakim konkurenčnim pogojem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ob tem pozdravlja ravno potekajoča večstranska pogajanja v okviru STO o e-trgovini in poziva k izčrpno in ambiciozno zastavljenemu naboru pravil, s katerimi bi odpravljali ovire za digitalno trgovino, zagotovili, da si bodo podjetja enakovredno konkurirala na svetovni ravni, ter povečali zaupanje potrošnikov v spletno okolje, ne da bi ogrožali evropske standarde s področja varstva podatkov; poudarja, da bi morala EU v teh mednarodnih pogajanjih prevzeti vodilno vlogo, pri podrobnem posvetovanju pa bi morali sodelovati Evropski parlament, države članice in tudi civilna družba; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da bi moral biti dostop do notranjega trga EU pogojen s skladnostjo s sanitarnimi, fitosanitarnimi in okoljskimi standardi; poziva Komisijo, naj zagotovi, da s trgovinsko politiko in politiko konkurence EU ne bo ogroženo spoštovanje socialnih in okoljskih standardov EU ali razvoj višjih standardov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj ustrezno analizira in preuči trge javnih naročil v tretjih državah, s katerimi že ima prostotrgovinske sporazume ali se o njih še pogaja, zato da bi evropskim podjetjem izpogajala najboljše pogoje za dostop na trg; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj usklajuje potrebne ukrepe udeleženih generalnih direktoratov – za trgovino in konkurenco – in poskrbi, da bo v pravilih konkurence in pri njihovem izvajanju zajamčena poštena konkurenca za evropska podjetja na trgih tretjih držav in narobe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni temu, kako bi opredelitev mednarodnih standardov vplivala na pošteno konkurenco; vztraja, da bi morala EU okrepiti svoj večstranski pristop k opredeljevanju standardov, zlasti v okviru Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) in Mednarodne komisije za elektrotehniko (IEC); svari pred nacionaliziranimi pristopi k opredeljevanju standardov, zlasti glede na kitajsko pobudo En pas, ena pot in druge pobude za večjo povezanost; poziva Komisijo, naj glede na to imenuje koordinatorja na visoki ravni za politiko standardizacije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je tako na večstranski kot na dvostranski pomembno vključiti vidik spolov, pri čemer bi vključili poglavja o enakosti spolov v trgovinske sporazume in zasnovali ukrepe, pri katerih bo upoštevana različnost spolov (na primer z zagotovitvijo, da bo tako v predhodni kot naknadni oceni učinka upoštevan vpliv trgovinske politike in sporazumov EU na enakost spolov), zato da bi spodbudili konkurenco in podprli vključujočo gospodarsko rast; |
| --- | --- |

21.

Prilagajanje konkurence digitalni dobi

| 22. | poziva Komisijo, naj pregleda pravila o združitvah in prevzemih ter okrepi protimonopolno ukrepanje, pri čemer je treba upoštevati učinke tržne in omrežne moči, povezane z osebnimi in finančnimi podatki; še zlasti jo poziva, naj pri izdajanju smernic za uporabo člena 102 PDEU potrdi, da je nadzor podatkov, potrebnih za oblikovanje in opravljanje storitev, približek obstoja tržne moči; poziva jo tudi, naj upošteva izkušnje z združitvijo podjetij Facebook in WhatsApp ter ustrezno prilagodi svoja merila; zato predlaga, naj se za vsako združitev na trgu teh podatkov na trgu poda predhodna neuradna izjava; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj pregleda pojem „zlorabe prevladujočega položaja“ in doktrine „bistvene zmogljivosti“ za zagotovitev, da ustrezajo svojemu namenu v digitalni dobi; predlaga obsežnejšo analizo tržne moči v povezavi z učinkom konglomeratov in nadzornikov, da bi preprečevali zlorabe prevladujočega položaja velikih akterjev in pomanjkanje interoperabilnosti; poziva Komisijo, naj izvede posvetovanje z deležniki, da upoštevali razvoj digitalnega gospodarstva, tudi njegovo večstranskost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, naj razmisli o pregledu pragov za revizijo združitve, da bi vključila dejavnike, kot sta število prizadetih potrošnikov in vrednost povezanih transakcij v okviru potekajoče ocene uredbe o združitvah (7); |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj v okviru pravkar potekajoče ocene uredbe o združitvah preuči višje ravni koncentracije zaradi horizontalnega lastništva velikih družb za upravljanje in razmisli o izdajanju ustreznih smernic o uporabi členov 101 in 102 PDEU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da lahko na več specifičnih trgih finančnih podatkov (npr. trgovanje z lastniškimi instrumenti, bonitetne ocene in merila) oligopolna koncentracija privede do zlorabe prevladujočega položaja s strani dobaviteljev z vlagatelji in potrošniki finančnih podatkov; poziva Komisijo, naj odločno ukrepa proti takim zlorabam prevladujočih položajev, ki ogrožajo nemoteno delovanje finančnih trgov in so v nasprotju z interesi trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da se veliko zagonskih podjetij ustanovi z namenom prodaje večjemu podjetju, vendar lahko prodaja zagonskih podjetij dominantnim akterjem, vključno z velikimi tehnološkimi podjetji in platformami, omejuje inovativnost in ogroža suverenost; poziva Komisijo in nacionalne organe, pristojne za konkurenco, naj preučijo prakse takšnih prodaj in njihove učinke na konkurenco, zlasti v zvezi s „ubijalskimi prevzemi“, kot je navedeno v strokovnem poročilu na visoki ravni z dne 4. aprila 2019 z naslovom Competition policy for the digital era (Politika konkurence za digitalno dobo); Komisijo pa poziva, naj izvede študijo o obrnjenem dokaznem bremenu v skladu z zakonom o digitalizaciji nemškega zakona o konkurenci (GWB-Digitalisierungsgesetz), ki je bil objavljen oktobra 2019; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj oceni, kako bi bilo mogoče uvesti bolj zahtevne sisteme dostopa do podatkov, vključno z interoperabilnostjo sistemov podatkov, zlasti ko je z dostopom do podatkov omogočen dostop do sekundarnih trgov za dopolnilne storitve ali kadar so podatki omejeni na dominantna podjetja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da nekateri subjekti z dvojnim statusom platforme in ponudnika ta položaj zlorabljajo, tako da konkurentom nalagajo nepravične pogoje ne glede na to, ali so dejavni na spletu ali drugje; poziva Komisijo, naj preuči problem prednostnega obravnavanja lastne platforme ter proti tem subjektom izvede potrebne zakonodajne ukrepe in uporabi ustrezne instrumente; poziva Komisijo, naj preuči možnost uvedbe predhodnih regulativnih obveznosti, kjer konkurenčno pravo ne zadostuje za zagotovitev dostopnosti na teh trgih, s čimer bi preprečili omejevanje dostopa za konkurente in zagotovili, da se z monopolizacijo prihodnjih inovacij ne bo onemogočala odprava ozkih grl; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je seznanjen, da Komisija preučuje možnost uvedbe ciljno usmerjene predhodne ureditve o specifičnih sistemskih vprašanjih, ki se lahko pojavijo na digitalnih trgih; zato Komisijo poziva, naj uvede centraliziran sistem predhodnega spremljanja trga (ob upoštevanju rezultatov ocene učinka), da bi organom EU in držav članic, pristojnim za konkurenco, in regulativnim organom zagotovila potrebna sredstva za anonimno zbiranje podatkov, da bi lahko bolje pravočasno odkrivali pomanjkljivosti trga ter po potrebi uvedli ciljno usmerjeno ureditev, ko prakse postanejo sistemske; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zato Komisijo poziva, naj opredeli ključne digitalne akterje in oblikuje sklop kazalnikov, na podlagi katerih se bo opredelila njihova sistemskost; poudarja, da bi lahko uvedli naslednje kazalnike: zlorabe praks nekaterih velikih omrežij, nadzor obsežne količine neponovljivih podatkov, neizogibne razmere na večplastnem trgu ali zmožnost akterjev, da sami opredelijo tržna pravila; |
| --- | --- |

31.

| 32. | Komisijo opozarja na primere, ko so tuja monopolna podjetja prevzela upravljavce digitalnih zdravstvenih, finančnih in izobraževalnih podatkov, in na tveganja za varstvo zasebnosti, ki bistveno presegajo že tako škodljive učinke teh prevzemov; poziva Komisijo, naj to upošteva v okviru prihodnje evropske strategije za podatke in preuči navzkrižno uporabo podatkov, kadar se podatki iz ene storitve uporabijo za razširitev storitvene ponudbe platform; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja evropsko strategijo za podatke, ki jo je Komisija predstavila 19. februarja 2020 in katere namen je izboljšati uporabo podatkov na način, ki bo koristil potrošnikom in podjetjem; podpira, da namerava Komisija sprejeti zakonodajo o uporabi podatkov in dostopu do njih; poudarja, kako pomembno je varovati osebne podatke potrošnikov in način, kako se izmenjujejo, da bi povečali varnost in zaupanje potrošnikov; poudarja, da je treba potrošnikom zagotoviti, da bodo njihovi podatki varni, in da mora zato biti sodelovanje na vseh področjih varnosti podatkov prednostna naloga; poudarja, da bi morala biti tudi klavzula o neprodaji osebnih podatkov tretjim osebam brez privolitve zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ključni element strategije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da imajo posredniške platforme sicer pomembno vlogo pri zagotavljanju dostopa potrošnikov do spletnih storitev, vendar nekatere svoj privilegirani položaj zlorabljajo, saj prevzemajo tudi nadzorno vlogo, tudi v zaprtih ekosistemih in spletnih tržnicah; poziva Komisijo, naj tem nadzornikom v svoji politiki konkurence nameni izrecno pozornost in čim prej zaključi preiskave, ki so v teku; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj poveča svobodo izbire za potrošnike, okrepi vlogo mreže evropskih potrošniških centrov (ECC-Net) in izvede študijo o tem, ali je potreben organ EU za varstvo potrošnikov; dodaja, da cilj politike konkurence ni le zagotavljanje poštenih cen za potrošnike, temveč tudi zagotavljanje kakovosti, raznolikosti in inovacij; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je evropski plačilni sistem v interesu Evropske unije; poziva Komisijo, naj podpira pobude, ki izpolnjujejo ta cilj, in prizna, da je njihov uspeh odvisen od inovativnosti sistema za potrošnike in podjetja ter vzdržnosti njegovega gospodarskega modela; |
| --- | --- |

36.

Učinkovitost instrumentov politike konkurence

| 37. | poudarja, da lahko denarna kazen vpliva na ugled podjetja, kateremu je naložena; vendar opozarja, da tudi visoke denarne kazni pogosto nimajo odvračilnega učinka in jih je konec koncev mogoče prenesti na potrošnike; poziva Komisijo, naj uporabi alternativne ravnalne in po potrebi strukturne korektivne ukrepe, da bi v celoti zagotovila učinkovitost politike konkurence EU; poudarja, da bi morala biti zahteva za prenehanje v prihodnjih korektivnih ukrepih bolj predpisovalna; |
| --- | --- |

37.

| 38. | želi spomniti, da lahko prihaja do zlorab tržne moči tudi, kadar so izdelki ali storitve brezplačni; meni, da se zasebni podatki v številnih primerih posredujejo tretjim osebam v tržne ali komercialne namene brez ustrezne privolitve potrošnika, saj se pogosto ni ponujenih alternativ k delitvi podatkov; meni, da v digitalnemu gospodarstvu koncentracija podatkov v majhnem številu podjetij vodi v nedelovanje trga, pretirano črpanje rent in blokiranje novih udeležencev na trgu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | želi spomniti, da je trg spletnega iskanja še posebej pomemben za zagotavljanje konkurenčnih pogojev na enotnem digitalnem trgu; z obžalovanjem ugotavlja, da je spletni iskalnik, ki ima v večini držav članic več kot 92-odstotni tržni delež na trgu spletnega iskanja, postal vratar interneta; poziva naj se prispevki vseh deležnikov, ki zajemajo zadnjih devet let protimonopolnih pravil, uporabijo za nujno oceno, ali predlagani korektivni ukrepi dejansko dolgoročno koristijo potrošnikom, uporabnikom interneta in spletnim podjetjem; poziva Komisijo, naj premisli o predlogu za izločitev iskalnikov iz paketov z drugimi komercialnimi storitvami, kot je opisano v resoluciji Parlamenta z dne 27. novembra 2014 o podpiranju pravic potrošnikov na digitalnem enotnem trgu (8), s čimer bi končala sedanje stanje in omogočila potencialno dolgoročno uresničevanje lojalne in učinkovite konkurence na evropskem digitalnem trgu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opozarja na počasen napredek pri protimonopolnih preiskavah, kot je zadeva Google Shopping, v primerjavi s hitro spreminjajočimi se digitalnimi trgi; opozarja, da imajo takšne razmere škodljive posledice in da za nekatere akterje začetek dolgotrajnih in dragih postopkov pomeni finančno in strukturno tveganje; poudarja, da je treba spoštovati dolžno pravno postopanje, vendar poziva Komisijo, naj uporabi skrajšane protimonopolne postopke in poišče nove pobude, kot je program prizanesljivosti, da bi podjetja pripravila do sodelovanja, ko gre za odkrivanje kartelov po EU; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je treba redno preučiti možnost uporabe začasnih ukrepov, da bi preprečili prakso, ki bi lahko močno škodila konkurenci; poziva Komisijo, naj ublaži merila v zvezi s temi ukrepi, pri tem pa spoštuje načelo pravne države, da bi preprečila morebitno nepopravljivo škodo; poziva Komisijo, naj revidira sporočilo o korektivnih ukrepih (9) in pri tem upošteva razvoj digitalnega sektorja v zadnjih letih; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja nenehna prizadevanja Komisije, da bi obravnavala zlorabe s strani velikih platform; poziva Komisijo, naj znova preuči primere, ko so bili ponujeni korektivni ukrepi očitno neučinkoviti pri ponovni vzpostavitvi konkurence na trgu, kot je zadeva Google Shopping; poudarja, da nimamo na voljo ciljnih in učinkovitih popravnih ukrepov, ki bi jih predhodno preizkusili skupaj s prizadetim podjetjem, zato bo morda potrebna popolna strukturna ločitev splošnih in specializiranih storitev iskanja, vključno z lokalnim iskanjem; poudarja, da bi lahko ravnalni strukturni ukrepi, za razliko od strukturnih, ponudili časovno učinkovito rešitev in zmanjšali možnost, da se med daljšimi razpravami o odsvojitvi konkurenti izrinejo s trga; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opozarja, da mora Komisija nameniti dovolj sredstev, da bo lahko učinkovito izvrševala pravila EU o konkurenci; ugotavlja, da je treba zagotoviti specifična strokovna znanja, zlasti o vse pomembnejših vprašanjih, kot sta prevladujoči položaj spletnih platform ali umetna inteligenca; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo, naj s smernicami razloži, kaj pomeni „bistveno oviranje učinkovite konkurence“, kot je določeno v uredbi o združitvah, da v primeru združitev ne bo obravnavala samo cen, proizvodnje in inovacij, temveč bo tudi upoštevala socialne in okoljske stroške takšnih transakcij glede na načela PDEU, pri tem pa naj bo zlasti pozorna na varstvo okolja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj preuči novo storitev tekočega računa, ki jo bodo nekatera največja svetovna tehnološka podjetja v prihodnjih letih ponudila potrošnikom; poziva Komisijo, naj bo posebej pozorna na njihov vstop na ta nov digitalni finančni trg, na ogromne količine podatkov, ki jih bodo zbirala od svojih potrošnikov, ter kako bodo te podatke potencialno uporabljala; |
| --- | --- |

45.

Pravila konkurence, ki podpirajo evropski zeleni dogovor

| 46. | pozdravlja sporočilo Komisije o evropskem zelenem dogovoru in v njem določene cilje, kako do leta 2050 stroškovno učinkovito preiti na podnebno nevtralnost in postopoma opustiti fosilna goriva; podpira napovedan pregled smernic EU o državni pomoči do leta 2021, da jih uskladili s temi cilji; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podpira Komisijo pri njenem pregledu smernic o državni pomoči v vseh zadevnih sektorjih, kot je promet, tudi letalski in pomorski, ta pregled pa naj ga izvaja v skladu z evropskim zelenim dogovorom, ob tem uporabi načelo pravičnega prehoda in prizna dopolnilno vlogo vlad držav članic pri podpori naložbam v razogljičenje in čisto energijo, obenem pa naj zagotovi enake konkurenčne pogoje in prepreči izkrivljanje trga; poziva Komisijo, naj v okviru direktive o obdavčitvi energije (10) preuči, ali veljavne davčne oprostitve ustvarjajo nepoštene konkurenčne pogoje med sektorji; poziva Komisijo, naj preveri, ali oprostitev davka na kerozin ne izkrivlja konkurence v korist letalskega sektorja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj pri skorajšnjem pregledu smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo v skladu s podnebnimi zavezami EU poskrbi za večjo prožnost pomoči za obnovljivo energijo, ki jo ustvarijo državljani; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da mora Komisija preprečiti kakršnekoli morebitne negativne stranske učinke, kadar večja podjetja javno pomoč, odobreno za ozelenitev njihovih poslovnih modelov, uporabljajo v druge namene, kot je krepitev prevladujočega položaja v zadevnem sektorju; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo, naj zagotovi dodatne smernice in omogočitveni okvir za nadaljnje naložbe v energijsko učinkovitost in obnovo stavb, pa tudi za nadomestitev starih zmogljivosti z novimi, hibridne projekte in shranjevanje energije; |
| --- | --- |

50.

| 51. | v zvezi s tem poudarja, da bo evropski zeleni dogovor uspešen, če bodo evropski proizvajalci trajnostnih proizvodov in storitev uvideli njegove prednosti in se ne bodo soočali z nepošteno konkurenco podjetij iz tretjih držav; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ugotavlja, da mora evropski zeleni dogovor zagotoviti doslednost med politikami s področja kmetijstva, podnebnih ukrepov, okolja in trgovine; |
| --- | --- |

52.

Sektorske politike

| 53. | poziva Komisijo, naj bolj sistematično opravlja preiskave v sektorjih, ki so v digitalni dobi bistveni za vsakodnevno življenje državljanov, kot so zdravstvo, mobilnost, spletno oglaševanje, energija, turizem, vključno s spremljanjem cenovnih kapic za spletne platforme za nastanitev, kultura, finančne in plačilne storitve ter mediji, pri tem pa naj ohrani visoke standarde EU; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo, naj upošteva, da prisotnost nacionalnih monopolov in oligopolov kaže na potencialne pomanjkljivosti na enotnem trgu ali ovire za pošteno konkurenco; |
| --- | --- |

54.

| 55. | prosi Komisijo, naj opravi predhodno študijo koncentracije lastništva medijev v Evropi, tudi ob upoštevanju dejstva, da multinacionalne družbe odkupujejo evropske ponudnike medijev; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ponovno poudarja, da se davčna ureditev včasih uporablja za posredno zagotavljanje državne pomoči, kar na notranjem trgu ustvarja neenake konkurenčne pogoje; poziva Komisijo, naj posodobi obstoječe smernice o državni pomoči, da bi državam članicam preprečila podeljevanje državne pomoči v obliki davčne ugodnosti; obžaluje zlorabe davčnih stališč in pozdravlja nedavni sodbi Splošnega sodišča, ki potrjujeta, da preučitev davčnega stališča, ki ga opravi Komisija na podlagi pravil o državni pomoči, ne pomeni davčne harmonizacije; ugotavlja, da se sklepi Komisije pogosto izpodbijajo pred sodiščem, zato jih je treba temeljito pripraviti; vztraja, da mora Komisija imeti dostop do informacij, ki si jih izmenjujejo davčni organi držav članic, da bi lahko bolje zaznavala kršitve pravil o konkurenci; poziva k sprejetju predloga o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) in javnem poročanju po posameznih državah; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo, naj preuči možnost, da se državam članicam za kršitev pravil o državni pomoči naloži državna kazen; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo, naj hitro preuči neskladja med pravili o državni pomoči na področju likvidacije in ureditvijo reševanja iz direktive o sanaciji in reševanju bank (11), ter naj skladno s tem pregleda svoje sporočilo o bančništvu z dne 30. julija 2013 (12), tudi ob upoštevanju nedavnih primerov in potrebe po zaščiti potrošnikov; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisijo, naj podrobno preuči primere v bančnem sektorju, ki bi lahko vplivali na konkurenco, v nekaterih državah članicah, kjer se potrošniki trenutno soočajo z visokimi obrestnimi merami (13) in kjer ni preglednosti pri posojilih, do česar potencialno prihaja zaradi koncentracije lastništva v bančnem sektorju, kar bi lahko privedlo do zavajajočih praks pri prodajanju hipotekarnih posojil; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo, naj enkrat letno oceni, ali so zahteve za uporabo člena 107(3)(b) PDEU v finančnem sektorju še vedno izpolnjene; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva jo tudi, naj temeljito preuči tako rekoč monopolni položaj „velikih štirih“ računovodskih podjetij, ki opravljajo revizije največjih gospodarskih družb, ki kotirajo na borzi, na primer, ali so revizijske storitve ločene od storitev svetovanja, ter naj se vzpostavi obvezna „skupna revizija“, da bi podjetjem, ki ne sodijo med te štiri, omogočili razvoj zmogljivosti za revizijo največjih družb; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisijo, naj zagotovi lojalno konkurenco in večjo preglednost pri komercialnih praksah spletnih platform, tudi pri supermarketih in hipermarketih, s čimer bi proizvajalcem v EU omogočili poštene pogoje in cene za njihove proizvode; poziva Komisijo, naj nadaljuje poglobljeno analizo obsega in učinka nakupovalnih združenj, ki se nanašajo tako na strategije določanja cen kot na strategije, ki niso povezane s cenami, na gospodarsko delovanje verige preskrbe s kmetijskimi in živilskimi proizvodi in naj pri tem upošteva zlasti učinke na male dobavitelje in kmete; obžaluje, da prodaja z izgubo ni na seznamu praks, ki so prepovedane na ravni EU; poudarja, da morata strategija od vil do vilic in pravo konkurence EU priznati pomemben prispevek primarnih proizvajalcev pri oskrbi z visokokakovostno hrano in zagotavljanju javnih dobrin družbi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva k jasnejši, prožnejši in bolj predvidljivi uporabi pravil o konkurenci v zvezi s proizvajalci in organizacijami proizvajalcev, da bi povečali pravno varnost; zato poziva Komisijo, naj oceni izvajanje uredbe o enotni skupni ureditvi trgov (SUT) (14) in pojasni njene določbe, zlasti v zvezi z izjemami k pravilom konkurence, odobrenimi za nekatere sporazume in prakse združenj kmetov; spodbuja k ustanovitvi več organizacij proizvajalcev, saj si kmetje tako lahko okrepijo položaj in se učinkovito pogajajo o cenah ter izravnajo neravnovesja moči v živilski verigi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Komisijo, naj iz pravil o državni pomoči izvzame davčne določbe, izrecno sprejete za kmetijski sektor, ki so jih države članice uvedle kot spodbudo kmetom za prostovoljno previdnostno varčevanje, da se bodo lažje spopadali z vse večjimi podnebnimi in zdravstvenimi tveganji ter gospodarskimi krizami; pozdravlja zaključek pregleda uredbe de minimis (15), kar bo kmetom pomagalo pri spopadanju s podnebnimi izzivi, obenem pa preprečilo izkrivljanje trga; poudarja, da so jasne smernice posebej potrebne za kmetijski sektor, saj mora izpolnjevati zahteve glede okolja in trajnosti; pozdravlja, da se ravno preverja ustreznost svežnja za posodobitev področja državne pomoči iz leta 2012 ter revidira uredba o skupinskih izjemah v kmetijstvu (16); |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisijo, naj oceni izvajanje in razjasni področje uporabe člena 209 uredbe o enotni skupni ureditvi trgov v zvezi z odstopanji od pravil konkurence za nekatere sporazume in prakse združenih kmetov, da bi jim zagotovila večjo jasnost in pravno varnost pri uporabi tega člena, Komisiji pa omogočila večjo prožnost pri izvajanju člena 209; |
| --- | --- |

65.

| 66. | se zaveda, da imajo medpanožne organizacije pomembno vlogo v verigi, saj imajo vlogo platforme za dialog, raziskave in razvoj, dobro prakso in preglednost trga; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva, naj se okrepi vloga medpanožnih organizacij, da se v živilski verigi vzpostavijo bolj uravnoteženi odnosi, in podpira razširitev klavzule o porazdelitvi vrednosti na vse gospodarske subjekte, ne le na prvega kupca, kar bi bilo skladno z osnutkom poročila o novi skupni ureditvi trgov kmetijskih proizvodov v okviru prihodnje reforme skupne kmetijske politike, ki ga je aprila 2019 sprejel Odbor Parlamenta za kmetijstvo; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva, da bi v členu 210 uredbe o enotni skupni ureditvi trgov omogočili izrecno in samodejno odstopanje od člena 101 PDEU na podlagi načel nujnosti in sorazmernosti, zato da bi kmetijske medpanožne organizacije lahko izpolnjevale svoje naloge iz uredbe, kar bi prispevalo k doseganju ciljev iz člena 39 PDEU; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da se bodo začele hitro izvajati določbe člena 222 uredbe o enotni skupni ureditvi trgov kmetijskih proizvodov neravnovesja, da bi obravnavali resno izkrivljanje trga; |
| --- | --- |

69.

| 70. | odobrava, da so se ukrepi za upravljanje ponudbe kakovostnih sirov in pršuta, ki so jih zahtevale organizacije proizvajalcev, medpanožne organizacije in skupine izvajalcev dejavnosti, izkazali za uspešne; poziva, naj se razširi področje uporabe določb uredbe o enotni skupni ureditvi trgov, ki dovoljujejo uvedbo pravil o nadzoru ponudbe, tako da bi zajele vse proizvode z zaščiteno označbo porekla ali z zaščiteno geografsko označbo, s čimer bi bolje uravnovesili ponudbo in povpraševanje; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva Komisijo, naj se vse ustrezne deležnike pritegne k dialogu o delovanju verige preskrbe s kmetijskimi in živilskimi proizvodi ter naj prilagodi politiko konkurence EU v skladu z najnovejšim razvojem trgovinskega okolja; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pozdravlja, da je bila 17. aprila 2019 sprejeta Direktiva (EU) 2019/633 o nepoštenih trgovinskih praksah v odnosih med podjetji v verigi preskrbe s kmetijskimi in živilskimi proizvodi (17), kar je pomemben prvi korak v smeri poštenega razmerja med gospodarskimi subjekti in za reševanje problema neenakomerno razporejene pogajalske moči v živilski verigi; poziva države članice, naj direktivo nemudoma prenesejo v svojo zakonodajo, Komisijo pa, naj pozorno spremlja napredek pri tem in naj spodbuja izmenjavo primerov dobre prakse med državami članicami; spodbuja države članice, naj prepovedo še nadaljnje nepoštene prakse in uvedejo visoke standarde; |
| --- | --- |

72.

| 73. | želi spomniti, da je prišlo do znatnega horizontalnega in vertikalnega prestrukturiranja, ki je privedlo do nadaljnje konsolidacije že tako koncentriranega sektorja semen, agrokemije, gnojil, živalske genetike in kmetijskih strojev ter predelave in maloprodaje; poziva Komisijo, naj pri ocenjevanju združitev v teh sektorjih upošteva tudi druge učinke, ne samo vpliv na potrošniške cene; poudarja, da je treba zaščititi interese kmetov in državljanov EU ter okolje, a da je treba tudi na ravni kmetij celovito in celostno ovrednotiti vpliv združitev in prevzemov med kmetijskimi dobavitelji, vključno s proizvajalci fitofarmacevtskih sredstev; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ocenjuje za bistveno, da Komisija še naprej podrobno spremlja trg EU za pesticide, semena in sortne lastnosti ter spremlja vpliv digitalizacije na kmetijski sektor; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva Komisijo, naj oblikuje stalno informacijsko platformo na ravni EU o instrumentih za obvladovanje tveganja, da bi kmetom pomagala pri spoprijemanju z negotovimi podnebnimi razmerami, nestanovitnim trgom in drugimi tveganji, kjer si bodo lahko deležniki izmenjevali dobro prakso, kot je navedeno v njenem sporočilu o prihodnosti preskrbe s hrano in kmetijstva iz novembra 2017; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poudarja, da velike razlike pri neposrednih plačilih zavirajo trajnostne pobude kmetov za okolje in boj proti podnebnim spremembam ter izkrivljajo konkurenco v EU; želi spomniti na zavezo Evropskega sveta 7. in 8. februarja 2013, da bodo bo leta 2020 plačila v vsej EU harmonizirana; |
| --- | --- |

76.

| 77. | opozarja na vse pogostejša protestna sporočila in ugotavlja, da so zaskrbljeni zaradi kumulativnega učinka prostotrgovinskih sporazumov na kmetijsko-živilski sektor EU; se sprašuje, ali sporazumi o prosti trgovini postavljajo agroživilske proizvajalce EU v slabši konkurenčni položaj zaradi razlik v socialnih, zdravstvenih in okoljskih standardih ter standardih s področja dela in dobrobiti živali; zato poziva Komisijo, naj karseda hitro objavi najnovejše poročilo o kumulativnem učinku sedanjih in prihodnjih trgovinskih sporazumov ter naj se za kmetijske proizvode uporabljata načeli vzajemnosti in skladnosti, pri prihodnjih in sedanjih trgovinskih pogajanjih pa naj se uporabita tudi za zaščito ranljivih sektorjev, zato da bodo res izvedeni vsi potrebni inšpekcijski pregledi; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pozdravlja predlagano uredbo o programu za enotni trg, natančneje o ukrepih v živilski verigi, ki naj bi jih predlagani program podprl, na primer o veterinarskih in fitosanitarnih ukrepih za reševanje kriz v zvezi z zdravjem živali in rastlin; poziva Svet in Parlament, naj hitro zaključita pogajanja in sprejmeta uredbo; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poudarja, da je treba pravočasno odločiti o obeh predlogih Komisije o prehodnih predpisih, da ne bi povzročali zamud in zapletov, ki bi lahko privedli do nestabilnosti na trgu; |
| --- | --- |

79.

| 80. | meni, da je bistveno, da se v okviru generalnega direktorata Komisije za kmetijstvo ohranijo vse pristojnosti v zvezi z izvajanjem členov 209 in 210 uredbe o enotni skupni ureditvi trgov kmetijskih proizvodov in v zvezi z državno pomočjo za spodbujanje razvoja kmetijstva in gozdarstva ter podeželja, s čimer se zagotavlja strokovno znanje, ki je zaradi posebne narave teh področij potrebno za obravnavanje in usklajevanje, in tudi popolna skladnost s cilji in pomočjo, predvideno v skupni kmetijski politiki; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva Komisijo, naj bo pri uporabi pravil o državni pomoči še naprej posebej pozorna na zagotavljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, zlasti ko gre za izolirane, oddaljene ali obrobne regije ter otoke v Uniji; ugotavlja, da prihaja do določenih težav pri uporabi pravil iz svežnja Almunia za nekatere storitve splošnega gospodarskega pomena, kot je poštni sektor, za katerega je naloge javne službe v skladu z zakonodajo EU mogoče določiti in organizirati na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

81.

| 82. | opozarja, da je potreben časovni načrt za bolje usmerjeno državno pomoč, zlasti za izvajanje storitev splošnega gospodarskega pomena, med drugim oskrbe z energijo, prometa in telekomunikacij; |
| --- | --- |

82.

| 83. | znova poziva, naj se premogovniška območja opredelijo kot območja, ki prejemajo pomoč, tako da bo mogoče pravila EU o pomoči prilagoditi in sprejeti ukrepe zaradi nujnih strukturnih sprememb, dokler se ne bodo podjetja, ki delujejo na teh območjih, jasno zavezala, da bodo sprejela konkretne ukrepe, s katerimi bodo dosegla ogljično nevtralnost in izpolnila podnebne cilje EU; opozarja, da dejavnosti, ki so tradicionalno del družbene odgovornosti podjetij, ne smejo biti deležne privilegirane obravnave v okviru državne pomoči; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija v svoj ciljno usmerjen pregled uredbe o splošnih skupinskih izjemah (18) vključila razširitev tega sistema na projekte evropskega teritorialnega sodelovanja (oziroma Interreg); |
| --- | --- |

84.

| 85. | je zaskrbljen zaradi asimetrične obravnave operacij, ki jih financira EU, odvisno od tega, ali jih EU podpira s sredstvi kohezijske politike ali pa z drugimi skladi oziroma programi EU, kot so Obzorje 2020/Obzorje Evropa ali EFSI2.0/InvestEU, kot je to predlagala Komisija v svojem pregledu uredbe o splošnih skupinskih izjemah; meni, da bi bilo treba ohraniti enake konkurenčne pogoje za projekte, ki so si med seboj sicer podobni, vendar imajo različne vire financiranja, saj bi to dalo prednost nekaterim programom financiranja in izrinilo nekatere druge; |
| --- | --- |

85.

Večje upoštevanje državljanov prek Evropskega parlamenta

| 86. | poziva, naj se na področju politike konkurence brez spremembe primarnih pogodb uporablja redni zakonodajni postopek, po zgledu direktive o odškodninskih tožbah (19) in direktive o Evropski mreži za konkurenco plus (ECN+); |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o izvajanju in spremljanju sporazumov o sodelovanju na področju konkurence in o pregledu neposrednih tujih naložb; poziva Komisijo, naj ohrani visoke standarde preglednosti; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poudarja, da želi imeti pomembnejšo vlogo pri določanju in oblikovanju splošnega okvira za politiko konkurence; ugotavlja, da bi moral biti Parlament bolj vključen v dejavnosti delovnih skupin in skupin strokovnjakov, kot je Mednarodna mreža za konkurenco, in sicer kot opazovalec, da bi bolje razumel zadeve in bil na tekočem z najnovejšim razvojem dogodkov, s tem pa bi bil bolj pripravljen v svoji vlogi kot sozakonodajalec; poziva Komisijo, naj zlasti vključi Parlament v oblikovanje instrumentov mehkega prava, kot so obvestila in smernice; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva Komisijo, naj organizira večsektorske in medinstitucionalne forume, v katerih bodo sodelovali industrija, nacionalni regulatorji, vključno z organi za varstvo podatkov, skupine potrošnikov in drugi ustrezni deležniki, da bi politiko konkurence povezala z drugimi področji delovanja; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poudarja, da je treba v veljavni obrazec za pritožbo v zvezi s primeri državne pomoči vnesti veliko podrobnosti o tem, kdaj je bila državna pomoč dodeljena, teh informacij pa navadni državljani ne morejo poznati; zato poziva Komisijo, naj poenostavi obrazec za pritožbo, da bi lahko tudi navadni državljani vlagali pritožbe; |
| --- | --- |

90.

| 91. | z obžalovanjem ugotavlja, da Komisija med preiskavo vloženih pritožb posreduje premalo informacij; poziva Komisijo, naj pritožniku pošlje potrdilo o prejetju pritožbe in obvestilo o začetku preiskave, vključno s podatki o tem, kako dolgo bo predvidoma trajala; |
| --- | --- |

91.

| 92. | opozarja, da je pomembno usklajevanje z nacionalnimi organi, pristojnimi za konkurenco, in poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje oceno stanja v zvezi z izvajanjem direktive o Evropski mreži za konkurenco+; želi spomniti, da je Komisija v prilogi k direktivi o Evropski mreži za konkurenco+ opredelila začasne ukrepe kot ključno orodje, s katerim bi organi, pristojni za konkurenco, zagotavljali, da konkurenca ni prizadeta, medtem ko poteka preiskava; želi spomniti, da je treba oceniti, ali obstajajo načini za poenostavitev sprejemanja začasnih ukrepov v okviru Evropske mreže za konkurenco v dveh letih po datumu prenosa direktive, da bi se lahko organi, pristojni za konkurenco, učinkoviteje spopadali z razvojem dogodkov na hitro razvijajočih se trgih; |
| --- | --- |

92.

| 93. | opozarja, da je politična neodvisnost organov, pristojnih za konkurenco, izjemnega pomena, da bi zagotovili neodvisnost in verodostojnost politike konkurence; priznava, da je za preprečevanje izkrivljanja konkurence potreben javni nadzor lobiranja v vseh institucijah EU; zato znova poziva k okrepljenemu registru EU za preglednost; vztraja pri rednejši izmenjavi s Komisijo v skladu z medinstitucionalnim sporazumom s Parlamentom; poziva izvršno podpredsednico, pristojno za konkurenco, naj bo v tesnem stiku z odborom ECON in njegovo delovno skupino za konkurenco, ki je ustrezen prostor za vzpostavitev rednejšega dialoga; |
| --- | --- |

93.

| 94. | želi spomniti na zaveze izvršne podpredsednice Evropske komisije v zvezi z Evropo, pripravljeno na digitalno dobo, ki jih je dala na svoji predstavitvi ob potrditvi 8. oktobra 2019, da bo strogo ločevala portfelja digitalne politike in konkurence; |
| --- | --- |

94.

Odzivi politike konkurence na COVID-19

| 95. | pozdravlja, da se je Komisija hitro odzvala in sprejela začasen okvir za državno pomoč in dva predloga sprememb, zadovoljen pa je tudi s pogoji za pomoč podjetjem, ki jih je prizadela kriza; podpira Komisijo in države članice pri uporabi popolne prilagodljivosti iz začasnega okvira za državno pomoč med pandemijo COVID-19; |
| --- | --- |

95.

| 96. | podpira, da se začasni okvir za državno pomoč v obdobju okrevanja uporablja, dokler bo potrebno; poziva Komisijo, naj pravočasno oceni, ali bi bilo treba začasni okvir po potrebi podaljšati tudi po letu 2020; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pozdravlja pogoje iz drugega predloga spremembe k začasnemu okviru za dokapitalizacijo pomoči podjetjem, zlasti v zvezi s prepovedjo izplačila dividend, ponovnega odkupa delnic in razdeljevanja bonusov za banke in druga podjetja, pa tudi zaščitne ukrepe proti plenilskim dejavnostim drugih podjetij EU proti podjetjem, ki so prejela državno pomoč; |
| --- | --- |

97.

| 98. | pozdravlja dejstvo, da državna pomoč, dodeljena bankam v sklopu začasnega okvira za državno pomoč, zagotavlja financiranje gospodarstva in prispeva k ohranjanju finančne stabilnosti, obenem pa deluje znotraj trdnega veljavnega zakonodajnega okvira, ki ga določajo direktiva o sanaciji in reševanju bank in pravila za reševanje; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poudarja, da lahko pride zaradi večjih razlik med ravnmi državne pomoči, ki jo dodelijo države članice, do izkrivljanja trga in neenakih konkurenčnih pogojev; je seznanjen z instrumentom za podporo solventnosti, ki je del novega načrta EU za okrevanje in s katerim se obravnava tveganja, ki jih te razlike pomenijo za celovitost enotnega trga; |
| --- | --- |

99.

| 100. | pozdravlja izredna finančna sredstva in državno pomoč za podporo podjetjem in delavcem pri premagovanju gospodarskih posledic pandemije; poziva Komisijo, naj določi skupne minimalne standarde, da bi opredelila zahteve, po katerih morajo podjetja, ki prejmejo državno pomoč, delovati v skladu z merili ESG in davčno preglednostjo, da bi se izognili različnim nacionalnim merilom, ki bi še povečala razlike, in dokazati, da prejeto javno podporo uporabijo za uskladitev delovanja s podnebnimi in okoljskimi cilji EU ter Pariškim sporazumom; opozarja, da bi bilo treba pomoč odobriti le za kritje izgub, do katerih je prišlo zaradi pandemije COVID-19; poudarja, da bi bilo treba državno pomoč dodeliti le podjetjem, ki se soočajo z neposrednimi posledicami pandemije COVID-19, ne pa tudi tistim, ki so bila v slabem finančnem položaju že pred krizo; poziva, naj se podjetjem s sedežem v davčnih oazah prepove dostop do državne pomoči ali svežnjev finančne podpore, če se ne zavežejo, da bodo spremenila svojo prakso; |
| --- | --- |

100.

| 101. | pozdravlja sporočilo Komisije o začasnem okviru za ocenjevanje protimonopolnega vprašanja, povezanega s poslovnim sodelovanjem v odziv na izbruh COVID-19; poudarja, da je Komisija objavila prvo priporočilno pismo po letu 2003; poudarja, da je ta kriza pokazala, kako potrebni so nagli in učinkoviti odgovori v hitro spreminjajočem se okolju, in spominja na koristi sodelovanja na področju protimonopolne zakonodaje in zagotavljanja pravne varnosti podjetjem pri sklepanju poslovnega sodelovanja v ključnih strateških sektorjih; |
| --- | --- |

101.

| 102. | v zvezi s posledicami pandemije poudarja, da je treba povečati ekonomsko odpornost ključnih evropskih sektorjev, s čimer bi z raziskavami in inovacijami spodbudili gospodarsko okrevanje; poziva Komisijo, naj pri posodobitvi sporočila o opredelitvi trga iz leta 1997 sprejme bolj dinamičen pristop, merila za inovacije pa postavi v središče ustrezne tržne analize pri nadzoru nad združitvami v Evropi; poziva Komisijo, naj v okviru pregleda ustreznosti oceni, ali bi bilo mogoče ubrati pristop, ki bi bil bolj naklonjen sporazumom o sodelovanju ter raziskavam in razvoju; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poudarja, da so postala podjetja zaradi pandemije občutljiva na tuje prevzeme; ugotavlja, da je kriza zaradi pandemije COVID-19 razkrila, da so dobavne verige EU pomanjkljive, da EU na področjih, kot so medicinski proizvodi ali živila, nima strateške suverenosti in da je treba zaščititi ključna podjetja in sredstva EU pred sovražnimi prevzemi velikih prevladujočih akterjev; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poudarja, da je treba nujno okrepiti prizadevanja EU za odločno preprečevanje nepoštene konkurence in sovražnega pristopa tujih podjetij v državni lasti ali podjetij, povezanih z vlado, do ranljivih evropskih podjetij, ki se trudijo preživeti v težkih gospodarskih razmerah zaradi pandemije COVID-19, saj je namen takega ravnanja nadzor ključnimi evropskimi tehnologijami, infrastrukturo in strokovnim znanjem; zato poziva Komisijo, naj nemudoma predlaga začasno prepoved tujih prevzemov evropskih podjetij s strani tujih podjetij v državni lasti ali podjetij, povezanih z vlado; |
| --- | --- |

104.

| 105. | pozdravlja pobude na platformah družbenih medijev za boj proti lažnim novicam in za razširjanje uradnih informacij Svetovne zdravstvene organizacije v zvezi s COVID-19; svari pa, da so imele te platforme že pred krizo več kot pomembno tržno moč; podpira poziv Komisije, naj se še pred pripravo predhodnega predloga za regulativni okvir izvede študija o platformah, ki imajo pomembno filtrirno vlogo za medmrežje, pod pogojem, da to ne bo povzročalo dodatnih zamud; poziva Komisijo, naj prepove mikrousmerjeno oglaševanje na platformah in uporabnikom zagotovi večjo preglednost; podpira, da pri razvoju aplikacij za sledenje stikom sodelujejo tudi poglavitni neevropski akterji na trgu operacijskih sistemov za pametne telefone; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se z zbiranjem podatkov ne bo še bolj utrdila tržna moč teh nekaj prevladujočih akterjev; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poudarja, da kriza zaradi COVID-19 pomeni ogroža preživetje izredno velikega števila podjetij po vsej EU in je skokovito povečala stopnjo brezposelnosti; poziva Komisijo, naj oceni, ali je koncept zaščite propadajočih podjetij, ki se zdaj uporablja, res primeren za to krizo; je prepričan, da lahko politika konkurence in industrijska politika pomagata pri vzdržnem vzpostavljanju evropske suverenosti; pozdravlja strategijo za industrijsko politiko, ki jo je zasnovala Komisija; |
| --- | --- |

106.

| 107. | je seznanjen z učinkovitim in uspešnim delom Komisije med krizo zaradi COVID-19; poudarja, da je bilo treba zaradi izrednih razmer ogromno kadrovskih virov preusmeriti na nadzor nad državno pomočjo; prosi za več informacij o stanju in razvoju na področju kadrovskih virov v njenem generalnem direktoratu za konkurenco; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poziva Komisijo, naj bolje obvešča Parlament o svojem sprotnem delu, zlasti o reviziji opredelitve upoštevnega trga in reviziji smernic o državni pomoči; poziva Komisijo, naj mu posreduje podrobno oceno z opisano porazdelitvijo skupnega zneska državne pomoči, ki je bila odobrena v začasnem okviru za državno pomoč, in sicer po državah članicah, sektorjih in vrsti odobrene pomoči (nepovratna sredstva, jamstva itd.), ter z morebitnimi dodatnimi pogoji, ki so jih uporabljale države članice; meni, da bi široko zastavljena in podrobno opisana ocena poslancem Evropskega parlamenta dala pregled nad sprejetimi gospodarskimi ukrepi na nacionalni ravni, pa tudi natančne podatke o vrsti pomoči, kategorijah upravičencev in metodah odobritve, če so bile uporabljene; poudarja, da bi bilo treba pravočasno posodobiti pregled državnih pomoči, ki vsebuje več preglednih in grafičnih podatkov o državni pomoči in njenem vplivu na notranji trg; |
| --- | --- |

108.

| 109. | poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu po krizi posreduje sporočilo o učinkih pandemije COVID-19 na konkurenco na trgu in izvrševanju konkurenčnega prava, o povezanosti enotnega trga in prihodnosti politike konkurence; |
| --- | --- |

109.

| 110. | poziva Komisijo, naj določi, da morajo banke, ki prejemajo državno pomoč, v celoti ohraniti majhne bančne posle/potrošniške bančne storitve, in zagotovi, da banke ne bodo uporabile krize COVID-19 kot izgovor za trajno zmanjšanje teh storitev; |
| --- | --- |

110.

o

o o

| 111. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, nacionalnim parlamentom in nacionalnim organom, pristojnim za konkurenco. |
| --- | --- |

111.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0062.

(2)  UL C 247, 23.7.2019, str. 1.

(3)  UL L 11, 14.1.2019, str. 3.

(4)  UL L 186, 11.7.2019, str. 57.

(5)  UL C 372, 9.12.1997, str. 5.

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/International_trade_in_goods_by_enterprise_size

(7)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(8)  UL C 289, 9.8.2016, str. 65.

(9)  UL C 267, 22.10.2008, str. 1.

(10)  UL L 283, 31.10.2003, str. 51.

(11)  UL L 173, 12.6.2014, str. 190.

(12)  UL C 216, 30.7.2013, str. 1.

(13)  https://data.worldbank.org/indicator/FR.INR.LNDP?locations=RO&most_ recent_value_desc=false

(14)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

(15)  UL L 352, 24.12.2013, str. 1.

(16)  UL C 213, 8.9.2009, str. 9.

(17)  UL L 111, 25.4.2019, str. 59.

(18)  UL L 187, 26.6.2014, str. 1.

(19)  UL L 349, 5.12.2014, str. 1.

---

petek, 19. junij 2020

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/37

---

P9_TA(2020)0164

Nadaljevanje kazenskega pregona proti ministrskemu predsedniku Češke republike zaradi poneverbe sredstev EU in morebitnega nasprotja interesov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o nadaljevanju kazenskega pregona proti ministrskemu predsedniku Češke republike zaradi poneverbe sredstev EU in morebitnega nasprotja interesov (2019/2987(RSP))

(2021/C 362/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 13(2) in 17(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 13(2) in 17(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih sklepov in resolucij o razrešnici Komisiji za leta 2014, 2015, 2016, 2017 in 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih sklepov in resolucij o razrešnici Komisiji za leta 2014, 2015, 2016, 2017 in 2018,

| — | ob upoštevanju upravnih preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) v okviru projekta v Češki republiki, znanega kot Štorkljino gnezdo, v katerih so bile ugotovljene „resne nepravilnosti“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju upravnih preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) v okviru projekta v Češki republiki, znanega kot Štorkljino gnezdo, v katerih so bile ugotovljene „resne nepravilnosti“,

| — | ob upoštevanju misije za ugotavljanje dejstev v Češki republiki, ki jo je Odbor za proračunski nadzor opravil 26. in 27. marca 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju misije za ugotavljanje dejstev v Češki republiki, ki jo je Odbor za proračunski nadzor opravil 26. in 27. marca 2014,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2018 o nasprotju interesov in zaščiti proračuna EU v Češki republiki (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2018 o nasprotju interesov in zaščiti proračuna EU v Češki republiki (1),

| — | ob upoštevanju češkega zakona št. 159/2006 z dne 16. marca 2006 o nasprotju interesov, katerega člen 4(c) je začel veljati februarja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju češkega zakona št. 159/2006 z dne 16. marca 2006 o nasprotju interesov, katerega člen 4(c) je začel veljati februarja 2017,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (2) (nova finančna uredba), ki je začela veljati 2. avgusta 2018, zlasti člena 61, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (2) (nova finančna uredba), ki je začela veljati 2. avgusta 2018, zlasti člena 61,

| — | ob upoštevanju členov 144 in 145 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144 in 145 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (3),

| — | ob upoštevanju vprašanj in pritožbe, poslanih Komisiji v zvezi z morebitnim nasprotjem interesov v Češki republiki (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj in pritožbe, poslanih Komisiji v zvezi z morebitnim nasprotjem interesov v Češki republiki (4),

| — | ob upoštevanju mnenja pravne službe Komisije z dne 19. novembra 2018 o vplivu člena 61 nove finančne uredbe (nasprotje interesov) na plačila iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja pravne službe Komisije z dne 19. novembra 2018 o vplivu člena 61 nove finančne uredbe (nasprotje interesov) na plačila iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov,

| — | ob upoštevanju tiskovne konference češkega vrhovnega državnega tožilca z dne 4. decembra 2019 o ponovnem začetku preiskave zoper predsednika češke vlade zaradi zlorabe sredstev EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tiskovne konference češkega vrhovnega državnega tožilca z dne 4. decembra 2019 o ponovnem začetku preiskave zoper predsednika češke vlade zaradi zlorabe sredstev EU,

| — | ob upoštevanju razprave na plenarnem zasedanju 18. decembra 2019 o nasprotjih interesov in korupciji, ki ogroža zaščito finančnih interesov EU v državah članicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprave na plenarnem zasedanju 18. decembra 2019 o nasprotjih interesov in korupciji, ki ogroža zaščito finančnih interesov EU v državah članicah,

| — | ob upoštevanju razprave na plenarnem zasedanju 15. januarja 2020 o ponovnem začetku kazenskega pregona zoper predsednika vlade Češke republike zaradi zlorabe sredstev EU in morebitnih nasprotij interesov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprave na plenarnem zasedanju 15. januarja 2020 o ponovnem začetku kazenskega pregona zoper predsednika vlade Češke republike zaradi zlorabe sredstev EU in morebitnih nasprotij interesov,

| — | ob upoštevanju misije za ugotavljanje dejstev v Češki republiki, ki jo je Odbor za proračunski nadzor opravil od 26. do 28. februarja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju misije za ugotavljanje dejstev v Češki republiki, ki jo je Odbor za proračunski nadzor opravil od 26. do 28. februarja 2020,

| — | ob upoštevanju sklepa Pl. ÚS 4/17 češkega ustavnega sodišča z dne 18. februarja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Pl. ÚS 4/17 češkega ustavnega sodišča z dne 18. februarja 2020,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker je češki vrhovni državni tožilec nedavno ponovno odprl kazensko preiskavo zoper predsednika vlade Andreja Babiša, ki je sprva sledila poročilu urada OLAF o nepravilni uporabi subvencij EU za mala podjetja, nato pa je bila po dveh letih prekinjena; opozarja, da je skupina Agrofert v okviru projekta „Štorkljino gnezdo“ umetno ustanovila srednje veliko podjetje pod svojim nadzorom, da bi pridobilo sredstva za mala in srednja podjetja v skupnem znesku približno 2 milijona EUR; |
| --- | --- |

A.

ker je češki vrhovni državni tožilec nedavno ponovno odprl kazensko preiskavo zoper predsednika vlade Andreja Babiša, ki je sprva sledila poročilu urada OLAF o nepravilni uporabi subvencij EU za mala podjetja, nato pa je bila po dveh letih prekinjena; opozarja, da je skupina Agrofert v okviru projekta „Štorkljino gnezdo“ umetno ustanovila srednje veliko podjetje pod svojim nadzorom, da bi pridobilo sredstva za mala in srednja podjetja v skupnem znesku približno 2 milijona EUR;

| B. | ker je češki vrhovni državni tožilec opustitev kazenske preiskave označil kot „nezakonito in preuranjeno“, saj ni bilo upoštevano pravo EU, dodal pa je tudi, da je bil nadzor nad postopkom dodeljevanja subvencij nezadosten; |
| --- | --- |

B.

ker je češki vrhovni državni tožilec opustitev kazenske preiskave označil kot „nezakonito in preuranjeno“, saj ni bilo upoštevano pravo EU, dodal pa je tudi, da je bil nadzor nad postopkom dodeljevanja subvencij nezadosten;

| C. | ker člen 61(1) finančne uredbe (v povezavi s členom 61(3)) določa:






  a) | negativno obveznost finančnih udeležencev, da preprečijo pojav nasprotja interesov v zvezi s proračunom EU; |
| --- | --- | --- |

C.

ker člen 61(1) finančne uredbe (v povezavi s členom 61(3)) določa:

a)

negativno obveznost finančnih udeležencev, da preprečijo pojav nasprotja interesov v zvezi s proračunom EU;

| b) | pozitivno obveznost finančnih akterjev, da sprejmejo ustrezne ukrepe, da preprečijo pojav nasprotja interesov pri nalogah v njihovi odgovornosti in odpravijo situacije, ki bi se lahko objektivno dojemale kot nasprotje interesov; |
| --- | --- |

b)

pozitivno obveznost finančnih akterjev, da sprejmejo ustrezne ukrepe, da preprečijo pojav nasprotja interesov pri nalogah v njihovi odgovornosti in odpravijo situacije, ki bi se lahko objektivno dojemale kot nasprotje interesov;

| D. | ker člen 63 finančne uredbe od držav članic zahteva, da vzpostavijo upravljavske in kontrolne sisteme, ki morajo v skladu s členom 36(3) uspešno preprečevati nasprotja interesov; |
| --- | --- |

D.

ker člen 63 finančne uredbe od držav članic zahteva, da vzpostavijo upravljavske in kontrolne sisteme, ki morajo v skladu s členom 36(3) uspešno preprečevati nasprotja interesov;

| E. | ker je bil češki zakon št. 159/2006 o nasprotju interesov februarja 2017 spremenjen z razširjenim seznamom prepovedanih dejavnosti in dopolnjen z določbami, ki nekaterim podjetjem onemogočajo sodelovanje v javnih naročilih, tudi kot podizvajalci, ali prejemanje nepovratnih sredstev; ker je namen akta preprečiti vse oblike nasprotja interesov; |
| --- | --- |

E.

ker je bil češki zakon št. 159/2006 o nasprotju interesov februarja 2017 spremenjen z razširjenim seznamom prepovedanih dejavnosti in dopolnjen z določbami, ki nekaterim podjetjem onemogočajo sodelovanje v javnih naročilih, tudi kot podizvajalci, ali prejemanje nepovratnih sredstev; ker je namen akta preprečiti vse oblike nasprotja interesov;

| F. | ker pravila o javnih naročilih zavezujejo države članice, da se izogibajo nasprotju interesov (člen 24 Direktive 2014/24/EU (5)), vključno z neposrednimi ali posrednimi osebnimi interesi, obstajajo pa tudi pravila za primere, ki bi se lahko dojemali kot nasprotje interesov, ter posebne obveznosti pri deljenem upravljanju (npr. Uredba (EU) št. 1303/2013); |
| --- | --- |

F.

ker pravila o javnih naročilih zavezujejo države članice, da se izogibajo nasprotju interesov (člen 24 Direktive 2014/24/EU (5)), vključno z neposrednimi ali posrednimi osebnimi interesi, obstajajo pa tudi pravila za primere, ki bi se lahko dojemali kot nasprotje interesov, ter posebne obveznosti pri deljenem upravljanju (npr. Uredba (EU) št. 1303/2013);

| G. | ker v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije (6) nasprotje interesov objektivno in samo po sebi pomeni hudo nepravilnost, ne da bi bilo treba za njeno opredelitev upoštevati namere zadevnih oseb in njihovo dobro ali slabo vero; |
| --- | --- |

G.

ker v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije (6) nasprotje interesov objektivno in samo po sebi pomeni hudo nepravilnost, ne da bi bilo treba za njeno opredelitev upoštevati namere zadevnih oseb in njihovo dobro ali slabo vero;

| H. | ker mora Komisija začasno prekiniti plačila sredstev EU v primerih, ko obstaja resna pomanjkljivost v delovanju sistemov upravljanja in nadzora ter kjer je prišlo do neodkritih, neprijavljenih in nepopravljenih resnih nepravilnosti, povezanih z nasprotjem interesov; |
| --- | --- |

H.

ker mora Komisija začasno prekiniti plačila sredstev EU v primerih, ko obstaja resna pomanjkljivost v delovanju sistemov upravljanja in nadzora ter kjer je prišlo do neodkritih, neprijavljenih in nepopravljenih resnih nepravilnosti, povezanih z nasprotjem interesov;

| I. | ker je skupina Agrofert konglomerat, ki ga je ustanovil češki predsednik vlade in v katerem je več kot 230 podjetij ter več kot 34 000 zaposlenih (podatki za leto 2017); ker je bilo razkrito, da je Andrej Babiš dejanski lastnik družbe Agrofert, ki prek skrbniških skladov AB I in AB II, katerih ustanovitelj in hkrati edini upravičenec je Babiš, obvladuje skupino Agrofert, ki med drugim obsega več pomembnih čeških medijskih hiš; ker bi Andrej Babiš, če bi se kadar koli odločil ta skrbniška sklada razpustiti, v celoti znova pridobil lastništvo nad vsemi sredstvi, ki so zdaj v lasti skladov; |
| --- | --- |

I.

ker je skupina Agrofert konglomerat, ki ga je ustanovil češki predsednik vlade in v katerem je več kot 230 podjetij ter več kot 34 000 zaposlenih (podatki za leto 2017); ker je bilo razkrito, da je Andrej Babiš dejanski lastnik družbe Agrofert, ki prek skrbniških skladov AB I in AB II, katerih ustanovitelj in hkrati edini upravičenec je Babiš, obvladuje skupino Agrofert, ki med drugim obsega več pomembnih čeških medijskih hiš; ker bi Andrej Babiš, če bi se kadar koli odločil ta skrbniška sklada razpustiti, v celoti znova pridobil lastništvo nad vsemi sredstvi, ki so zdaj v lasti skladov;

| J. | ker je januarja in februarja 2019 več služb Komisije (GD REGIO/GD EMPL, GD AGRI (pridruženi generalni direktorat) izvedlo usklajeno in celovito revizijo uporabe zakonodaje EU in nacionalne zakonodaje; ker bodo v okviru revizije, ki jo izvaja GD AGRI, preučena domnevna nasprotja interesov, ki se nanašajo na češkega ministra za kmetijstvo; |
| --- | --- |

J.

ker je januarja in februarja 2019 več služb Komisije (GD REGIO/GD EMPL, GD AGRI (pridruženi generalni direktorat) izvedlo usklajeno in celovito revizijo uporabe zakonodaje EU in nacionalne zakonodaje; ker bodo v okviru revizije, ki jo izvaja GD AGRI, preučena domnevna nasprotja interesov, ki se nanašajo na češkega ministra za kmetijstvo;

| K. | ker je Komisija novembra 2019 češkim organom poslala končno revizijsko poročilo GD REGIO in GD EMPL, s čimer se je odzvala na navedbe o navzkrižju interesov v Češki republiki na podlagi člena 61 finančne uredbe, poročilo pa je prišlo v češke medije; |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija novembra 2019 češkim organom poslala končno revizijsko poročilo GD REGIO in GD EMPL, s čimer se je odzvala na navedbe o navzkrižju interesov v Češki republiki na podlagi člena 61 finančne uredbe, poročilo pa je prišlo v češke medije;

| L. | ker je Odbor za proračunski nadzor 16. decembra 2019 organiziral sestanek za zaprtimi vrati s komisarjem za proračun in upravo Johannesom Hahnom; |
| --- | --- |

L.

ker je Odbor za proračunski nadzor 16. decembra 2019 organiziral sestanek za zaprtimi vrati s komisarjem za proračun in upravo Johannesom Hahnom;

| M. | ker je komisar Hahn Odbor za proračunski nadzor obvestil, da bo Komisija sklepe revizije objavila šele, ko bodo vsi dokazi ustrezno upoštevani in temeljito analizirani; ker so češki organi 29. maja 2020 predložili odgovore na končno revizijsko poročilo GD REGIO; |
| --- | --- |

M.

ker je komisar Hahn Odbor za proračunski nadzor obvestil, da bo Komisija sklepe revizije objavila šele, ko bodo vsi dokazi ustrezno upoštevani in temeljito analizirani; ker so češki organi 29. maja 2020 predložili odgovore na končno revizijsko poročilo GD REGIO;

| N. | ker revizija Komisije še vedno poteka in ker so kot previdnostni ukrep, dokler se zadeva ne razjasni, ustavljena plačila iz proračuna EU v okviru skladov ESI podjetjem, ki so v neposredni ali posredni lasti Andreja Babiša in bi lahko bila vpleteni v domnevno nasprotje interesov; |
| --- | --- |

N.

ker revizija Komisije še vedno poteka in ker so kot previdnostni ukrep, dokler se zadeva ne razjasni, ustavljena plačila iz proračuna EU v okviru skladov ESI podjetjem, ki so v neposredni ali posredni lasti Andreja Babiša in bi lahko bila vpleteni v domnevno nasprotje interesov;

| O. | ker Komisija češkim organom trenutno ne povrne plačil v okviru Sklada za razvoj podeželja za projekte skupine Agrofert, ki bi jih lahko zadevalo domnevno nasprotje interesov; |
| --- | --- |

O.

ker Komisija češkim organom trenutno ne povrne plačil v okviru Sklada za razvoj podeželja za projekte skupine Agrofert, ki bi jih lahko zadevalo domnevno nasprotje interesov;

| P. | ker češki parlament nima nadzora nad tem, ali skupina Agrofert morebiti še naprej sodeluje pri javnih razpisih ali javnih naložbah, ki jih sofinancira država, oziroma še naprej prejema češke državne subvencije; |
| --- | --- |

P.

ker češki parlament nima nadzora nad tem, ali skupina Agrofert morebiti še naprej sodeluje pri javnih razpisih ali javnih naložbah, ki jih sofinancira država, oziroma še naprej prejema češke državne subvencije;

| Q. | ker ima skupina Agrofert v lasti dva od največjih čeških dnevnih časopisov, Mladá fronta Dnes in Lidové Noviny, obvladuje pa tudi televizijsko postajo Óčko ter radijski postaji Impuls in RockZone; ker je Andrej Babiš po navedbah poročila Evropske zveze novinarjev dejanski lastnik 30 % zasebnih medijev v Češki republiki (7); |
| --- | --- |

Q.

ker ima skupina Agrofert v lasti dva od največjih čeških dnevnih časopisov, Mladá fronta Dnes in Lidové Noviny, obvladuje pa tudi televizijsko postajo Óčko ter radijski postaji Impuls in RockZone; ker je Andrej Babiš po navedbah poročila Evropske zveze novinarjev dejanski lastnik 30 % zasebnih medijev v Češki republiki (7);

| R. | ker so se prihodki skupine Agrofert bistveno povečali, odkar je Andrej Babiš na položaju, v tem času pa skupina Agrofert prejema tudi kmetijske subvencije EU – samo v Češki republiki je leta 2016 prejela 970 414 000 CZK, leta 2017 1 048 685 000 CZK in leta 2018 973 284 000 CZK; ker naj bi skupina Agrofert v obdobju 2014–2020 v Češki republiki prejela subvencije Kohezijskega sklada EU v znesku 427 385 000 CZK; ker je skupina Agrofert subvencije najverjetneje prejela tudi v drugih državah članicah, zlasti na Slovaškem in v Nemčiji; |
| --- | --- |

R.

ker so se prihodki skupine Agrofert bistveno povečali, odkar je Andrej Babiš na položaju, v tem času pa skupina Agrofert prejema tudi kmetijske subvencije EU – samo v Češki republiki je leta 2016 prejela 970 414 000 CZK, leta 2017 1 048 685 000 CZK in leta 2018 973 284 000 CZK; ker naj bi skupina Agrofert v obdobju 2014–2020 v Češki republiki prejela subvencije Kohezijskega sklada EU v znesku 427 385 000 CZK; ker je skupina Agrofert subvencije najverjetneje prejela tudi v drugih državah članicah, zlasti na Slovaškem in v Nemčiji;

| S. | ker je Ustavno sodišče Češke republike februarja 2020 s sklepom Pl. ÚS 4/17 zavrnilo tožbo predsednika Češke republike in poslancev češkega parlamenta zaradi razveljavitve češkega zakona, ki opredeljuje nasprotje interesov pri javnih uslužbencih; ker je ustavno sodišče v istem sklepu pojasnilo, da se volitve ne smejo uporabiti kot sredstvo za prevzem nadzora nad državo z namenom uporabiti ali celo zlorabiti njene zmogljivosti in vire; |
| --- | --- |

S.

ker je Ustavno sodišče Češke republike februarja 2020 s sklepom Pl. ÚS 4/17 zavrnilo tožbo predsednika Češke republike in poslancev češkega parlamenta zaradi razveljavitve češkega zakona, ki opredeljuje nasprotje interesov pri javnih uslužbencih; ker je ustavno sodišče v istem sklepu pojasnilo, da se volitve ne smejo uporabiti kot sredstvo za prevzem nadzora nad državo z namenom uporabiti ali celo zlorabiti njene zmogljivosti in vire;

| 1. | pozdravlja ponovno odprtje kazenske preiskave zoper češkega predsednika vlade zaradi njegove vloge v projektu „Štorkljino gnezdo“; verjame, da bo nacionalni pravosodni sistem ta postopek vodil neodvisno in brez kakršnega koli političnega vpliva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obsoja vsakršno potencialno nasprotje interesov, ki bi lahko ogrozilo izvrševanje proračuna EU in spodkopalo zaupanje državljanov EU v dobro upravljanje denarja evropskih davkoplačevalcev; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo kot varuhinjo Pogodb, naj se bori proti vsem oblikam nasprotja interesov ter naj oceni preventivne ukrepe, ki jih za preprečevanje teh nasprotij sprejmejo države članice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj vzpostavi kontrolni mehanizem za obravnavanje nasprotij interesov v državah članicah ter naj kot eno od svojih prednostnih nalog opredeli dejavno preprečevanje nasprotij interesov, vključno z opredelitvijo končnih prejemnikov subvencij EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj zagotovi politiko ničelne tolerance do nasprotij interesov, zagotovi hitro izterjavo potencialno nezakonito izplačanih subvencij ob spoštovanju pravne države in postopkovnih zahtev ter naj odločno ukrepa, zlasti kadar nacionalni organi ne ukrepajo, da bi preprečili nasprotje interesov pri svojih najvišjih predstavnikih; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da mora biti nacionalna zakonodaja o preprečevanju nasprotij interesov združljiva s črko in duhom nove finančne uredbe; poziva Komisijo, naj predlaga skupne smernice, ki bodo državam članicam pomagale preprečevati nasprotja interesov pri politikih na najvišjih položajih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Svet in Evropski svet, naj sprejmeta skupne standarde za vsa vprašanja, povezana z nasprotji interesov, in naj si prizadevata za enotno razumevanje v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj v primeru nespoštovanja pravil sprejme ustrezne ukrepe za zaščito proračuna EU, vključno s korektivnimi ukrepi za izterjavo vseh sredstev, ki so bila nezakonito izplačana, kadar je to predvideno; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva vse države članice, naj okrepijo prizadevanja za večjo proračunsko preglednost in zlasti naj zagotovijo, da so ustrezni podatki v zvezi s postopki javnega naročanja in dodeljevanja pogodb, ki se financirajo z javnimi sredstvi, enostavno in prosto dostopni širši javnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je zaskrbljen zaradi poročil iz različnih delov EU o vse večjem političnem vplivu vladajočih politikov ali politikov blizu vladi, ki imajo osebne interese, na pripravo zakonodaje in porabo javnega denarja, pri čemer obstaja tveganje, da osebni interesi posameznikov prevladajo nad interesi splošne javnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje, da češki predsednik vlade v tej vlogi (in prej v vlogi predsednika Sveta za evropske strukturne in investicijske sklade na Češkem) še naprej dejavno sodeluje pri izvrševanje proračuna EU v Češki republiki, čeprav še vedno obvladuje skupino Agrofert kot njen ustanovitelj in edini upravičenec dveh skrbniških skladov, kar je v nasprotju s členom 61(1) finančne uredbe, ter zato dvomi, da svojo funkcijo opravlja nepristransko in objektivno; je globoko zaskrbljen zaradi nedavnih medijskih poročil (8), da predsednik vlade še naprej izvaja nadzor nad poslovnimi odločitvami v skupini Agrofert; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da naj bi mediji nedavno razkrili, da sta Andrej Babiš in njegova soproga še vedno navedena med šestimi aktivnimi osebami, ki imajo pomemben vpliv ali nadzor nad skrbniki sklada, povezanega s hčerinsko družbo Agroferta GreenChem Solutions Ltd. v Združenem kraljestvu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vztraja, da nasprotja interesov na najvišji ravni vlade države članice, če bo potrjeno, ni mogoče dopustiti, zato ga morajo zadevna oseba oziroma osebe odpraviti na enega od naslednjih načinov:






  a) | sprejmejo se ukrepi za zagotovitev, da ta oseba nima več nobenega gospodarskega interesa ali drugih interesov, ki spadajo v področje uporabe člena 61 finančne uredbe, v zvezi s poslovnim subjektom; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

sprejmejo se ukrepi za zagotovitev, da ta oseba nima več nobenega gospodarskega interesa ali drugih interesov, ki spadajo v področje uporabe člena 61 finančne uredbe, v zvezi s poslovnim subjektom;

| b) | poslovni subjekti, ki jih ta oseba obvladuje, prenehajo prejemati vsa sredstva iz skladov EU, javne subvencije ali finančna sredstva, ki jih dodeljuje nacionalna vlada; |
| --- | --- |

b)

poslovni subjekti, ki jih ta oseba obvladuje, prenehajo prejemati vsa sredstva iz skladov EU, javne subvencije ali finančna sredstva, ki jih dodeljuje nacionalna vlada;

| c) | zadevna oseba se vzdrži sodelovanja pri odločitvah, ki zadevajo njene interese; poudarja pa, da se glede na funkcije in pristojnosti predsednika vlade in članov njegove vlade zdi malo verjetno, da bi lahko tak ukrep v praksi zadostno rešil nasprotje interesov, dokler zadevne osebe še naprej opravljajo svojo javno funkcijo, ter da bi bil odstop z javne funkcije ustreznejši način za rešitev nasprotja interesov; |
| --- | --- |

c)

zadevna oseba se vzdrži sodelovanja pri odločitvah, ki zadevajo njene interese; poudarja pa, da se glede na funkcije in pristojnosti predsednika vlade in članov njegove vlade zdi malo verjetno, da bi lahko tak ukrep v praksi zadostno rešil nasprotje interesov, dokler zadevne osebe še naprej opravljajo svojo javno funkcijo, ter da bi bil odstop z javne funkcije ustreznejši način za rešitev nasprotja interesov;

| 14. | poziva Komisijo, naj natančno nadzira postopek dodeljevanja plačil v Češki republiki, zlasti plačil iz skladov EU za podjetja, ki so neposredno in posredno v lasti predsednika vlade ali katerega koli drugega člana vlade, ki sodeluje pri izvrševanju proračuna; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj nemudoma oceni, ali so primeri, ko podjetja iz skupine Agrofert še naprej prejemajo subvencije iz nacionalnega proračuna, skladni s pravili o državni pomoči; ugotavlja, da ti primeri predstavljajo morebitno finančno škodo, in poziva nacionalne organe, naj ocenijo te primere; meni, da bi morali biti češki davkoplačevalci in davkoplačevalci v Evropski uniji ustrezno obveščeni o tej situaciji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je globoko zaskrbljen zaradi poročil (9) o zmožnosti podjetij iz skupine Agrofert, da lahko navidezno premikajo premoženje med hčerinskimi podjetji in tako lahko izpolnijo merila o ustreznosti za mala in srednja podjetja ali pa združijo svoje premoženje in se izpolnijo merila za velika podjetja, kar jim omogoča pridobiti veliko javnih naročil; |
| --- | --- |

16.

| 17. | obžaluje poročila, da so revizorji naleteli na resne pomanjkljivosti v delovanju sistemov upravljanja in nadzora regionalnih in kohezijskih skladov v Češki republiki in da so zato predlagali finančni popravek v višini skoraj 20 %; poziva Komisijo, naj kritično oceni, ali gre v teh primerih za sistemsko zlorabo sredstev EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je zaskrbljen zaradi finančne izgube, ki jo povzročajo pomanjkljivosti v nacionalnih plačilnih agencijah in nadzornih organih; s tem v zvezi poziva Svet, naj nujno sprejme predlog uredbe o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi s spoštovanjem načela pravne države v državah članicah; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je globoko zaskrbljen zaradi pravnega okvira v Češki republiki, ki nacionalni vrhovni revizijski instituciji odreka pravico do nadzora nad pravilnostjo in rezultati porabe javnih sredstev na regionalni in lokalni ravni, s čimer se omenjeni instituciji preprečuje, da bi imela vpogled v dejanske lastnike kompleksnih podjetniških struktur; obžaluje poročila (10), da vrhovni revizijski urad ne izvaja sistematičnih preverjanj končnih upravičencev na kraju samem; je zaskrbljen zaradi omalovažujočih pripomb češkega predsednika vlade o delu češkega vrhovnega revizijskega urada; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da politično neravnovesje v sestavi nadzornega sveta državnega kmetijskega intervencijskega sklada (SZIF) prinaša tveganje političnega vplivanja, kar mu onemogoča izvajanje neodvisnih revizij; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je zaskrbljen zaradi poročil, da so javni uslužbenci (11) prejemali navodila in da so bili izpostavljeni pritisku, naj ne preiskujejo domnevnih nasprotij interesov v zvezi s skupino Agrofert, ter da jim je bilo domnevno naročeno, naj ocenijo poslovne ponudbe, ki jih je prejela skupina Agrofert; je globoko zaskrbljen zaradi poročil, da so se javni uslužbenci, ki so zavrnili izvajanje teh ukazov, soočali z negativnimi posledicami, kot je odpustitev pod pretvezo sistemizacije; poudarja, da ti ukrepi postavljajo pod vprašaj nepristranskost državne uprave in neodvisno izvajanje javnih nalog; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obžaluje znake sistemskih pomanjkljivosti pri odkrivanju nasprotij interesov; obžaluje, da ni navzkrižnih pregledov in da nasprotujoče si odgovornosti spodbujajo ustvarjanje nejasnih struktur, ki ovirajo uspešno preprečevanje in odkrivanje nasprotij interesov v Češki republiki; opozarja, da pozitivističen pristop, v skladu s katerim morajo javni uslužbenci predložiti lastne izjave o neobstoju nasprotij interesov, ni dovolj, da bi uspešno preprečili nasprotja interesov; poziva češke oblasti, naj nemudoma odpravijo te sistemske pomanjkljivosti, zlasti tako, da zahtevajo preverljivo izjavo o nasprotju interesov, v kateri javni uslužbenci predložijo seznam svojih finančnih interesov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | obžaluje, da se lahko sredstva EU, ki so bila predmet finančnih popravkov, povezanih z nepravilnostmi, ponovno uporabijo brez nadaljnjih posledic ali omejitev; meni, da takšen sistem ogroža finančne interese EU; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja ponovno uporabo sredstev EU in razmisli o razvoju sistema, v katerem bi popravke spremljale tudi omejitve glede njihove nadaljnje uporabe; |
| --- | --- |

23.

| 24. | jemlje na znanje sklep Komisije z dne 28. novembra 2019 o začasni ustavitvi izplačila zadevnih zneskov, ki so jih češki organi vključili v vmesne izjave o izdatkih za češki program za razvoj podeželja za Q4–2018 in Q1–2019; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da je Komisija potrdila, da je izvedla plačila iz naslova skupne kmetijske politike (SKP) za leto 2018, ki so jih prejela podjetja skupine Agrofert, pa tudi podjetja z istim dejanskim lastnikom v več drugih državah članicah izven Češke republike; vztraja, da mora Komisija organu za podelitev razrešnice zagotoviti popoln in zanesljiv pregled vseh plačil, ki so jih prejeli skupina Agrofert in podjetja z istim dejanskim lastnikom v vseh državah članicah za proračunski leti 2018 in 2019; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva češke oblasti, naj zagotovijo pravično in uravnoteženo porazdelitev sredstev EU, da bo denar davkoplačevalcev EU koristil veliki večini prebivalstva, tako ekonomsko kot socialno; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je zaskrbljen zaradi nezadostnega izvajanja direktiv (EU) 2015/849 (12) in (EU) 2018/843 (13) o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma (četrta in peta direktiva o preprečevanju pranja denarja); opozarja na obveznost, da se obe direktivi v celoti in pravilno preneseta v nacionalno zakonodajo in da se zagotovi izvajanje vseh določb, tudi tistih o preglednosti dejanskega lastništva, v celoti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva češko enoto za finančne analize, naj sprejme bolj proaktiven pristop k boju proti davčnim kaznivim dejanjem, goljufijam in korupciji ter zagotovi, da bodo organi, ki so v skladu s pravili proti pranju denarja pristojni za preverjanje dejanskih lastnikov, to dejansko tudi opravljali; |
| --- | --- |

28.

| 29. | obžaluje, da so odobritev, distribucija in revizija sredstev EU v okviru deljenega upravljanja zapleteni in nepregledni postopki, pri katerih imajo le države članice popoln dostop do podatkov, kar pomeni, da Komisija Parlamentu ne more zagotoviti pravočasnega in celovitega pregleda, kadar ta zahteva informacije o plačilih nekaterim upravičencem v več državah članicah; poudarja, da to močno ovira učinkovitost Odbora za proračunski nadzor in Evropskega računskega sodišča ter njuno zmožnost, da opravljata svoje naloge kot nadzorna organa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj ob popolnem upoštevanju načela deljenega upravljanja vzpostavi enotne in standardizirane načine poročanja držav članic o končnih upravičencih sredstev EU; poudarja, da bi morali podatki o končnih upravičencih vključevati navedbo dejanskih lastnikov podjetij (fizičnih in pravnih oseb); poziva Komisijo, naj predlaga uredbo o vzpostavitvi sistema IT, ki bo organom držav članic omogočal enotno in standardizirano poročanje v realnem času, s čimer bo zagotovljena interoperabilnost s sistemi v državah članicah, da bi zagotovili boljšo preglednost in sodelovanje med Komisijo in državami članicami, da bi nadalje izboljšali sprejemanje odgovornosti za plačila, še zlasti pa prispevali k zgodnejšemu odkrivanju sistemskih napak in zlorab; |
| --- | --- |

30.

| 31. | obžaluje, da nobena od uredb, ki urejajo uporabo kmetijskih ali kohezijskih skladov, nacionalnim organom ne nalaga obveznosti, da objavijo podatke o končnem dejanskem lastniku posameznih pravnih subjektov ali skrbniških skladov, ki so upravičeni do sredstev; poziva sozakonodajalca, naj temu vprašanju namenita posebno pozornost in ga pri odločanju o prihodnjih pravilih glede preglednosti subvencij EU celovito obravnavata; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vztraja, da mora register dejanskih lastnikov vsebovati le popolnoma preverjene podatke o obvladujočih osebah in biti popolnoma odprt za javnost; |
| --- | --- |

32.

| 33. | odločno nasprotuje ustanovitvi in vzpostavitvi oligarhičnih struktur, ki črpajo sredstva iz kmetijskih in kohezijskih skladov EU, pri čemer majhna skupina upravičencev prejema veliko večino sredstev EU; poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami razvije učinkovite pravne instrumente, s katerimi bi zagotovili spoštovanje načela pravne države in preprečili spodbujanje razvoja takšnih struktur; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ponovno izraža zaskrbljenost, da primeri nasprotij interesov škodijo ciljem kohezijske politike in skupne kmetijske politike, ki imajo pomembne gospodarske, družbene in okoljske razsežnosti, ter da dajejo tem politikam negativno podobo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj vloži predlog spremembe pravil skupne kmetijske politike za pravičnejše dodeljevanje sredstev EU, da bi zagotovili pravično razdelitev sredstev iz SKP dejavnim kmetom, ki obdelujejo zemljo, in preprečili zemljiške posle, ki koristijo izbrani skupini političnih insajderjev, ali spodbujanje zlorab na dražbah zemljišč v državni lasti, ki prehajajo v zasebne roke; je seznanjen s predlogom Komisije za nov model izvajanja, ki vključuje omejevanje navzgor in degresivni mehanizem; vendar meni, da omejevanje navzgor, skupaj z uvedbo izravnave stroškov dela pred omejevanjem, ni dovolj, da bi zagotovili pravičnejše dodeljevanje neposrednih plačil; podpira zamisel o mehanizmu obvezne prerazporeditve; |
| --- | --- |

35.

| 36. | je seznanjen z dejstvom, da zemljiške pravice pogosto niso bile jasno opredeljene in da so zemljišča ostala razvrščena kot državna zemljišča pod nadzorom državnega zemljiškega urada, ki je ta zemljišča večinoma dajal v najem velikim kmetijskim korporacijam; priznava prizadevanja čeških oblasti, da bi do leta 2023 identificirale zakonite lastnike; vztraja, da morajo dražbe zemljišč, katerih zakonitih lastnikov ni mogoče najti, potekati pošteno in zagotoviti enake možnosti za nakup zemljišč tudi malim in srednje velikim kmetom ter mladim kmetom; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj vloži predlog za najvišji znesek neposrednega plačila na posamezno fizično osebo kot dejanskega lastnika enega ali več podjetij, pri čemer naj uporabi politiko ničelne tolerance za tiste, ki so v nasprotju interesov; poudarja, da ne bi smelo biti mogoče prejeti stotin milijonov EUR subvencij EU v enem samem večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vztraja, da bi morali tisti, ki so odgovorni za zlorabo sredstev EU, občutiti posledice in da se v primeru finančnih popravkov breme ne bi smelo prenesti na davkoplačevalce v državi; poziva češke državne organe, naj izterjajo neupravičeno izplačane subvencije od tistih, ki so se z njimi nezakonito okoristili; meni, da bi bilo treba za naslednje programsko obdobje uvesti omogočitveni pogoj za uporabo sredstev EU, ki bi zahteval, da se v nacionalno zakonodajo vključi določbe, ki bi odgovornega upravičenca zavezale k vračilu nezakonito pridobljenih sredstev; |
| --- | --- |

38.

| 39. | odločno obsoja dejstvo, da je predsednik vlade med svojo tiskovno konferenco uporabil žaljivo izražanje in sovražni govor, uperjena proti udeležencem misije za ugotavljanje dejstev od 26. do 28. februarja 2020; meni, da je nesprejemljivo, da so bili poslanci Evropskega parlamenta, ki so se udeležili misije za ugotavljanje dejstev Odbora za proračunski nadzor v Češki republiki, tarča groženj s smrtjo in drugih verbalnih napadov med opravljanjem svojih dolžnosti kot poslanci Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Odbor za proračunski nadzor, naj Parlamentu poroča o vseh pomembnih dognanjih, pridobljenih na misiji za ugotavljanje dejstev, ter naj o tem obvesti Komisijo in ustrezne organe; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da brez nepotrebnega odlašanja dokonča tekoče revizijske postopke in da svoje ugotovitve objavi takoj, ko bodo vsi dokazi ustrezno ovrednoteni; spodbuja Svet in Evropski svet, naj obravnavata ugotovitve teh revizij in namenita ustrezno pozornost členu 61 finančne uredbe v zvezi s pogajanji o naslednjem večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj ukrepa v zvezi z domnevnimi nerešenimi nasprotji interesov v drugih državah članicah; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ponovno izraža obžalovanje, da je bila v drugem poročilu o boju proti korupciji v EU, ki ga je pripravila Komisija (ARES (2017)455202), prekinjena praksa poročanja po posameznih državah; poziva Komisijo, naj ločeno od ekonomskega semestra ponovno začne poročati o stanju na področju korupcije v državah članicah, vključno z oceno učinkovitosti prizadevanj za boj proti korupciji, ki jih podpira EU; ponovno poziva Komisijo, naj prizadevanj v boju proti korupciji ne ocenjuje zgolj z vidika ekonomskih izgub; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja pomen spoštovanja načela pravne države, delitve oblasti, neodvisnosti sodstva ter neodvisnosti in pluralnosti medijev, ki so predpogoj za uspešno uporabo sredstev EU; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opozarja na pomen neodvisnih javnih medijev ter preiskovalnih novinarjev in nevladnih organizacij, ki si prizadevajo za krepitev pravne države; s tem v zvezi poudarja, da je podpora EU neodvisnim novinarjem in organizacijam civilne družbe ključna, vštevši v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira; je zaskrbljen zaradi visoke koncentracije lastništva zasebnih medijev v rokah majhne skupine posameznikov v Češki republiki; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo, naj pri spremljanju razmer na področju spoštovanja pravne države upošteva pomisleke iz te resolucije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva češke organe, naj institucije EU čim prej obvestijo o izidu preiskave „Stork Nest“, ki je bila ponovno odprta; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Svet in Evropski svet, naj v skladu s členom 61(1) finančne uredbe sprejmeta vse potrebne in ustrezne ukrepe za preprečevanje nasprotja interesov pri pogajanjih o prihodnjem proračunu EU in naslednjem večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

48.

| 49. | izraža solidarnost s češkim prebivalstvom, ki zahteva poštenost, pravico in odpravo nezdružljivosti poslovnih interesov češkega predsednika vlade z njegovo politično vlogo in pristojnostmi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu ter vladi in parlamentu Češke republike. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0530.

(2)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/P-8-2019-001656_EN.html

(5)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

(6)  Ismeri Europa Srl proti Računskemu sodišču, sodba z dne 15.6.1999, zadeva T-277/97, ECLI:EU:T:1999:124.

(7)  https://europeanjournalists.org/wp-content/uploads/2019/10/Czech-Republic-fact-finding-mission.pdf

(8)  https://www.seznamzpravy.cz/clanek/babis-mu-zadal-praci-pro-agrofert-ja-jen-splnil-pokyn-rika-exnamestek-90945; https://www.seznamzpravy.cz/clanek/soukromy-obchod-agrofertu-na-stole-premiera-poslete-odpoved-napsal-babis-90494; https://www.seznamzpravy.cz/clanek/dukazy-z-e-mailu-babis-kvuli-agrofertu-ukoluje-vladou-placene-experty-90815

(9)  Informacije, prejete od Združenja zasebnih kmetovalcev na Češkem med misijo za ugotavljanje dejstev od 26. do 28. februarja 2020.

(10)  Informacije, prejete od Vrhovnega revizijskega urada Češke republike med misijo za ugotavljanje dejstev od 26. do 28. februarja 2020.

(11)  Poročila javnih uslužbencev in predstavnikov nevladnih organizacij, na katere so bili opozorjeni člani misije za ugotavljanje dejstev v Češki republiki od 26. do 28. februarja 2020.

(12)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

(13)  Direktiva (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma ter spremembi Direktiv 2009/138/ES in 2013/36 EU (UL L 156, 19.6.2018, str. 43).

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/45 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/45

---

P9_TA(2020)0165

Bančna unija – letno poročilo za leto 2019

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2019 (2019/2130(INI))

(2021/C 362/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2019 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2019 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2018 (1),

| — | ob upoštevanju povratnih informacij Komisije in Evropske centralne banke (ECB) o resoluciji Parlamenta z dne 16. januarja 2019 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju povratnih informacij Komisije in Evropske centralne banke (ECB) o resoluciji Parlamenta z dne 16. januarja 2019 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2018,

| — | ob upoštevanju odobritve bančnega svežnja v Evropskem parlamentu in Svetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odobritve bančnega svežnja v Evropskem parlamentu in Svetu,

| — | ob upoštevanju poročila petih predsednikov z dne 22. junija 2015 o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila petih predsednikov z dne 22. junija 2015 o dokončanju evropske ekonomske in monetarne unije,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 24. novembra 2015 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 806/2014 za vzpostavitev evropskega sistema jamstva za vloge (COM(2015)0586), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 24. novembra 2015 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 806/2014 za vzpostavitev evropskega sistema jamstva za vloge (COM(2015)0586),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sporazuma iz leta 2010 o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma iz leta 2010 o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo,

| — | ob upoštevanju politične usmeritve naslednje Evropske komisije za obdobje 2019–2024 z naslovom „Bolj ambiciozna Unija – Moj načrt za Evropo“ , ki jo je Ursula von der Leyen predstavila 16. julija 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politične usmeritve naslednje Evropske komisije za obdobje 2019–2024 z naslovom „Bolj ambiciozna Unija – Moj načrt za Evropo“ , ki jo je Ursula von der Leyen predstavila 16. julija 2019,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. novembra 2016 o dokončanju okvira Basel III (2) in sklepov Sveta ECOFIN z dne 12. julija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. novembra 2016 o dokončanju okvira Basel III (2) in sklepov Sveta ECOFIN z dne 12. julija 2016,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 24. maja 2018 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vrednostnih papirjih, kritih z državnimi obveznicami (COM(2018)0339), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 24. maja 2018 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vrednostnih papirjih, kritih z državnimi obveznicami (COM(2018)0339),

| — | ob upoštevanju letnega poročila ECB o nadzornih dejavnostih za leto 2018 iz marca 2019 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila ECB o nadzornih dejavnostih za leto 2018 iz marca 2019 (3),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega odbora za sistemska tveganja iz julija 2019 o spremljanju tveganj nebančnega finančnega posredništva v EU za leto 2019 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega odbora za sistemska tveganja iz julija 2019 o spremljanju tveganj nebančnega finančnega posredništva v EU za leto 2019 (4),

| — | ob upoštevanju sklepov časovnega načrta finančne tehnologije Evropskega bančnega organa (EBA) iz posvetovanja o pristopu EBA k finančni tehnologiji iz marca 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov časovnega načrta finančne tehnologije Evropskega bančnega organa (EBA) iz posvetovanja o pristopu EBA k finančni tehnologiji iz marca 2018,

| — | ob upoštevanju poročila EBA iz novembra 2019 o ocenjevanju tveganja evropskega bančnega sistema (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EBA iz novembra 2019 o ocenjevanju tveganja evropskega bančnega sistema (5),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega bančnega organa z dne 18. julija 2019 o regulativnem obsegu, regulativnem statusu in pristopih odobritve v zvezi z dejavnostmi finančne tehnologije; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega bančnega organa z dne 18. julija 2019 o regulativnem obsegu, regulativnem statusu in pristopih odobritve v zvezi z dejavnostmi finančne tehnologije;

| — | ob upoštevanju poročila evropskega nadzornega organa iz januarja 2019 o finančni tehnologiji: regulativni peskovniki in vozlišča za inovacije (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila evropskega nadzornega organa iz januarja 2019 o finančni tehnologiji: regulativni peskovniki in vozlišča za inovacije (6),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 7. novembra 2013 med Evropskim parlamentom in Evropsko centralno banko o praktičnih podrobnostih uresničevanja demokratične odgovornosti in nadzora nad opravljanjem nalog, prenesenih na Evropsko centralno banko v okviru enotnega mehanizma nadzora (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 7. novembra 2013 med Evropskim parlamentom in Evropsko centralno banko o praktičnih podrobnostih uresničevanja demokratične odgovornosti in nadzora nad opravljanjem nalog, prenesenih na Evropsko centralno banko v okviru enotnega mehanizma nadzora (7),

| — | ob upoštevanju memoranduma o soglasju z dne 9. oktobra 2019 med Evropsko centralno banko in Evropskim računskim sodiščem o revizijah nadzornih nalog ECB (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma o soglasju z dne 9. oktobra 2019 med Evropsko centralno banko in Evropskim računskim sodiščem o revizijah nadzornih nalog ECB (8),

| — | ob upoštevanju, da je vrh držav euroobmočja 14. decembra 2018 podprl poročilo Euroskupine v njeni vključujoči sestavi za ustanovitev delovne skupine na visoki ravni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je vrh držav euroobmočja 14. decembra 2018 podprl poročilo Euroskupine v njeni vključujoči sestavi za ustanovitev delovne skupine na visoki ravni,

| — | ob upoštevanju, da je isti vrh držav euroobmočja podprl pristojnosti skupnega varovalnega mehanizma za enotni sklad za reševanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je isti vrh držav euroobmočja podprl pristojnosti skupnega varovalnega mehanizma za enotni sklad za reševanje,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 30. aprila 2019 o uporabi in pregledu Direktive 2014/59/EU (direktiva o sanaciji in reševanju bank (DSRB)) in Uredbe (EU) št. 806/2014 (uredba o enotnem mehanizmu za reševanje (SRMR)) (COM(2019)0213), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 30. aprila 2019 o uporabi in pregledu Direktive 2014/59/EU (direktiva o sanaciji in reševanju bank (DSRB)) in Uredbe (EU) št. 806/2014 (uredba o enotnem mehanizmu za reševanje (SRMR)) (COM(2019)0213),

| — | ob upoštevanju izjave, o kateri se je vrh držav euroobmočja dogovoril na seji dne 21. junija 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, o kateri se je vrh držav euroobmočja dogovoril na seji dne 21. junija 2019,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z dne 10. julija 2019 o stresnih testih za banke za celotno EU (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z dne 10. julija 2019 o stresnih testih za banke za celotno EU (9),

| — | ob upoštevanju napovedi ECB z dne 22. avgusta 2019, da bo zaradi uskladitve z novo uredbo EU revidirala nadzorniška pričakovanja glede bonitetnega oblikovanja rezervacij za nedonosna posojila (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju napovedi ECB z dne 22. avgusta 2019, da bo zaradi uskladitve z novo uredbo EU revidirala nadzorniška pričakovanja glede bonitetnega oblikovanja rezervacij za nedonosna posojila (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. junija 2019 z naslovom Četrto poročilo o napredku pri zmanjšanju obsega slabih posojil in nadaljnjem zmanjševanju tveganj v bančni uniji (COM(2019)0278), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. junija 2019 z naslovom Četrto poročilo o napredku pri zmanjšanju obsega slabih posojil in nadaljnjem zmanjševanju tveganj v bančni uniji (COM(2019)0278),

| — | ob upoštevanju tehničnih nasvetov Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za Evropsko komisijo z dne 18. julija 2019 glede trajnostni na trgu bonitetnega ocenjevanja (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tehničnih nasvetov Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za Evropsko komisijo z dne 18. julija 2019 glede trajnostni na trgu bonitetnega ocenjevanja (11),

| — | ob upoštevanju dokumenta za razpravo evropskega mehanizma za stabilnost iz oktobra 2019 o dokončanju bančne unije v podporo ekonomski in monetarni uniji (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta za razpravo evropskega mehanizma za stabilnost iz oktobra 2019 o dokončanju bančne unije v podporo ekonomski in monetarni uniji (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Akcijski načrt: financiranje trajnostne rasti (COM(2018)0097), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Akcijski načrt: financiranje trajnostne rasti (COM(2018)0097),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o bonitetnih agencijah: prihodnje perspektive (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o bonitetnih agencijah: prihodnje perspektive (13),

| — | ob upoštevanju študije Komisije iz novembra 2019 o razlikah med zakonodajo o insolventnosti bank in o njihovi morebitni uskladitvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Komisije iz novembra 2019 o razlikah med zakonodajo o insolventnosti bank in o njihovi morebitni uskladitvi,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. septembra 2019 o stanju glede izvajanja zakonodaje Unije za preprečevanje pranja denarja (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. septembra 2019 o stanju glede izvajanja zakonodaje Unije za preprečevanje pranja denarja (14),

| — | ob upoštevanju mnenj EBA z dne 8. avgusta 2019 o upravičenosti vlog, ravni kritja in sodelovanju med sistemi jamstva za vloge, z dne 30. oktobra 2019 o izplačilih jamstva za vloge in z dne 23. januarja 2020 o financiranju sistemov jamstva za vloge in uporabi sistemov jamstva za vloge, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj EBA z dne 8. avgusta 2019 o upravičenosti vlog, ravni kritja in sodelovanju med sistemi jamstva za vloge, z dne 30. oktobra 2019 o izplačilih jamstva za vloge in z dne 23. januarja 2020 o financiranju sistemov jamstva za vloge in uporabi sistemov jamstva za vloge,

| — | ob upoštevanju skupnega mnenja evropskih nadzornih organov z dne 4. oktobra 2019 o tveganjih pranja denarja in financiranja terorizma, ki vplivajo na finančni sektor Evropske unije (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega mnenja evropskih nadzornih organov z dne 4. oktobra 2019 o tveganjih pranja denarja in financiranja terorizma, ki vplivajo na finančni sektor Evropske unije (15),

| — | ob upoštevanju študije Komisije iz novembra 2019 o možnostih in nacionalnih diskrecijskih pravicah v okviru direktive o sistemih zajamčenih vlog ter njihovi obravnavi v okviru evropskega sistema jamstva za vloge, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Komisije iz novembra 2019 o možnostih in nacionalnih diskrecijskih pravicah v okviru direktive o sistemih zajamčenih vlog ter njihovi obravnavi v okviru evropskega sistema jamstva za vloge,

| — | ob upoštevanju sporazuma o izmenjavi informacij med ECB in organi, pristojnimi za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma (AML/CFT), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o izmenjavi informacij med ECB in organi, pristojnimi za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma (AML/CFT),

| — | ob upoštevanju umika predloga Komisije o strukturnih ukrepih za povečanje odpornosti kreditnih institucij v EU (COM(2014)0043), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju umika predloga Komisije o strukturnih ukrepih za povečanje odpornosti kreditnih institucij v EU (COM(2014)0043),

| — | ob upoštevanju poročila EBA iz novembra 2019 o slabih posojilih – dosežen napredek in prihodnji izzivi (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EBA iz novembra 2019 o slabih posojilih – dosežen napredek in prihodnji izzivi (16),

| — | ob upoštevanju poročila ECB o finančni stabilnosti iz novembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ECB o finančni stabilnosti iz novembra 2019,

| — | ob upoštevanju skupnega mnenja evropskih nadzornih organov Evropski komisiji z dne 10. aprila 2019 o potrebi po izboljšavah v zvezi z zahtevami za obvladovanje tveganja, povezanega z IKT, v finančnem sektorju EU (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega mnenja evropskih nadzornih organov Evropski komisiji z dne 10. aprila 2019 o potrebi po izboljšavah v zvezi z zahtevami za obvladovanje tveganja, povezanega z IKT, v finančnem sektorju EU (17),

| — | ob upoštevanju letnega gospodarskega poročila za leto 2017 Banke za mednarodne poravnave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega gospodarskega poročila za leto 2017 Banke za mednarodne poravnave,

| — | ob upoštevanju poročila organa EBA z dne 29. oktobra 2019 o morebitnih ovirah za čezmejno opravljanje bančnih in plačilnih storitev (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila organa EBA z dne 29. oktobra 2019 o morebitnih ovirah za čezmejno opravljanje bančnih in plačilnih storitev (18),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0026/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0026/2020),

| A. | ker je za bolj stabilno, konkurenčno in skladno ekonomsko in monetarno unijo potrebna trdna bančna unija ter bolj razvita in varna unija kapitalskih trgov, pa tudi vzpostavitev proračunskega instrumenta; |
| --- | --- |

A.

ker je za bolj stabilno, konkurenčno in skladno ekonomsko in monetarno unijo potrebna trdna bančna unija ter bolj razvita in varna unija kapitalskih trgov, pa tudi vzpostavitev proračunskega instrumenta;

| B. | ker dokončanje bančne unije bistveno prispeva k mednarodni podobi evra in njegovi večji vlogi na svetovnih trgih; |
| --- | --- |

B.

ker dokončanje bančne unije bistveno prispeva k mednarodni podobi evra in njegovi večji vlogi na svetovnih trgih;

| C. | ker so se povečala negativna tveganja za gospodarsko rast v svetu in euroobmočju, zlasti od izbruha pandemije COVID-19, in še naprej ustvarjajo izzive za finančno stabilnost; |
| --- | --- |

C.

ker so se povečala negativna tveganja za gospodarsko rast v svetu in euroobmočju, zlasti od izbruha pandemije COVID-19, in še naprej ustvarjajo izzive za finančno stabilnost;

| D. | ker je bančna unija še vedno nepopolna, saj nima varovalnega mehanizma za enotni sklad za reševanje in tudi ne evropskega sistema jamstva za vloge kot tretjega stebra bančne unije; |
| --- | --- |

D.

ker je bančna unija še vedno nepopolna, saj nima varovalnega mehanizma za enotni sklad za reševanje in tudi ne evropskega sistema jamstva za vloge kot tretjega stebra bančne unije;

| E. | ker je dobro delujoč trg za maloprodajne finančne storitve pomemben tako za gospodarstvo kot za državljane EU; |
| --- | --- |

E.

ker je dobro delujoč trg za maloprodajne finančne storitve pomemben tako za gospodarstvo kot za državljane EU;

| F. | ker bančna unija še vedno nima učinkovitih orodij za reševanje težav, s katerimi se srečujejo potrošniki, kot so umetna kompleksnost, nepoštene poslovne prakse, izključenost ranljivih skupin iz uporabe osnovnih storitev in omejeno sodelovanje javnih organov; |
| --- | --- |

F.

ker bančna unija še vedno nima učinkovitih orodij za reševanje težav, s katerimi se srečujejo potrošniki, kot so umetna kompleksnost, nepoštene poslovne prakse, izključenost ranljivih skupin iz uporabe osnovnih storitev in omejeno sodelovanje javnih organov;

| G. | ker je raven slabih posojil v nekaterih finančnih inštitucijah kljub splošnemu zmanjšanju v zadnjih letih še vedno visoka; |
| --- | --- |

G.

ker je raven slabih posojil v nekaterih finančnih inštitucijah kljub splošnemu zmanjšanju v zadnjih letih še vedno visoka;

| H. | ker se je odločitev, da se Evropski centralni banki zaupa nadzor pomembnih sistemskih finančnih institucij, izkazala za uspešno; ker ECB lahko po potrebi opravlja nadzorne naloge za vse kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje v sodelujočih državah članicah, ter pri vseh podružnicah s sedežem v sodelujočih državah članicah; |
| --- | --- |

H.

ker se je odločitev, da se Evropski centralni banki zaupa nadzor pomembnih sistemskih finančnih institucij, izkazala za uspešno; ker ECB lahko po potrebi opravlja nadzorne naloge za vse kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje v sodelujočih državah članicah, ter pri vseh podružnicah s sedežem v sodelujočih državah članicah;

| I. | ker je bil razvoj enotnega mehanizma za reševanje (EMR), s katerim naj bi zagotovili enotna pravila in postopke ter skupen postopek odločanja za urejeno reševanje bank v težavah s čim manjšimi posledicami za realno gospodarstvo in javne finance, uspešen; ker je treba še veliko postoriti, da bi učinkovito preprečili posege v propadajoče banke, ki se financirajo z denarjem davkoplačevalcev; |
| --- | --- |

I.

ker je bil razvoj enotnega mehanizma za reševanje (EMR), s katerim naj bi zagotovili enotna pravila in postopke ter skupen postopek odločanja za urejeno reševanje bank v težavah s čim manjšimi posledicami za realno gospodarstvo in javne finance, uspešen; ker je treba še veliko postoriti, da bi učinkovito preprečili posege v propadajoče banke, ki se financirajo z denarjem davkoplačevalcev;

| J. | ker nedavni veliki škandali v zvezi s pranjem denarja, ki vključujejo finančne institucije v EU, kažejo, da se bonitetni nadzor in nadzor na področju preprečevanja pranja denarja ne moreta obravnavati ločeno in da ni ustreznega sistema nadzora in izvrševanja zakonodaje EU; |
| --- | --- |

J.

ker nedavni veliki škandali v zvezi s pranjem denarja, ki vključujejo finančne institucije v EU, kažejo, da se bonitetni nadzor in nadzor na področju preprečevanja pranja denarja ne moreta obravnavati ločeno in da ni ustreznega sistema nadzora in izvrševanja zakonodaje EU;

| K. | ker evropski bančni sektor še vedno zagotavlja daleč največji del financiranja za podjetja, v drugih jurisdikcijah pa velik del financiranja podjetij prevzemajo kapitalski trgi; |
| --- | --- |

K.

ker evropski bančni sektor še vedno zagotavlja daleč največji del financiranja za podjetja, v drugih jurisdikcijah pa velik del financiranja podjetij prevzemajo kapitalski trgi;

| L. | ker več kot deset let po finančni krizi težave v zvezi s finančnimi institucijami, ki so „prevelike, da bi propadle“ in „preveč povezane, da bi propadle“, še vedno niso ustrezno obravnavane in jih Odbor za finančno stabilnost ni pregledal; |
| --- | --- |

L.

ker več kot deset let po finančni krizi težave v zvezi s finančnimi institucijami, ki so „prevelike, da bi propadle“ in „preveč povezane, da bi propadle“, še vedno niso ustrezno obravnavane in jih Odbor za finančno stabilnost ni pregledal;

Splošni vidiki

| 1. | opozarja na napredek, ki je bil dosežen pri vzpostavitvi bančne unije, predvsem v zvezi z zmanjšanjem tveganja; vendar poudarja, da je potreben še dodaten napredek pri delitvi tveganj in tudi pri zmanjševanju tveganj, da bi se lahko spoprijeli z nerešenimi izzivi v nekaterih institucijah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi spomniti, da je bančna unija odprta za vse države članice, ki se ji želijo pridružiti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja podporo predsednice Evropske komisije in predsednice Evropske centralne banke za dokončanje bančne unije in, bolj splošno, ekonomske in monetarne unije, na primer z vzpostavitvijo proračunskega instrumenta, da bi dosegli bolj stabilno, konkurenčno in usklajeno Unijo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da Euroskupina ni institucija, organ ali agencija Evropske unije, temveč neformalni medvladni forum za razpravo; obžaluje, da države članice še naprej delujejo zunaj okvira Skupnosti, kar ogroža vlogo Parlamenta kot sozakonodajalca in njegovo pravico do demokratičnega nadzora; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da dosedanja medvladna pogajanja niso bila dovolj učinkovita, zlasti tista o proračunskem instrumentu za konvergenco in konkurenčnost in o delovni skupini na visoki ravni za bančno unijo v Euroskupini; poziva, naj se nadaljujejo odprta pogajanja, ki bodo zagotavljala dejavno sodelovanje Parlamenta v okviru pravnega reda EU; poudarja, da bi te spremembe skupaj s strožjimi zahtevami glede preglednosti in dostopa do dokumentov povečale sodno varstvo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja na splošno večjo odpornost evropskega bančnega sistema, kot je pokazalo poročilo EBA iz leta 2019 o ocenjevanju tveganja evropskega bančnega sistema; zlasti pozdravlja dejstvo, da so banke ohranile stabilne kapitalske količnike in se je izboljšala kakovost sredstev, kar se kaže v nadaljnjem zmanjšanju slabih posojil; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vendar poudarja, da so ravni donosnosti še vedno nizke in da se makroekonomsko okolje poslabšuje, predvsem zaradi pandemije COVID-19, ki je prinesel popolnoma nove izzive za svetovno gospodarstvo, vplival na kakovost sredstev in s tem tudi na donosnost bank; ugotavlja tudi, da je zaradi močne konkurence, zlasti na področju finančne tehnologije, in večjega operativnega tveganja zaradi digitalizacije in inovacij ter nepovezanih trgov zaradi še vedno prisotne razdrobljenosti med državami članicami pričakovati nadaljnje izzive za donosnost bank; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja na trenutne obete za majhno tveganje in nizko donosnost bančnega sektorja; poudarja, da so obrestne mere zaradi trenutnih makroekonomskih razmer še vedno nizke; poleg tega poudarja, da so upočasnitev gospodarske rasti in geopolitične napetosti, vključno z učinki brexita, pa tudi kibernetska tveganja in varnost podatkov, med največjimi izzivi bančnega sektorja EU, poleg podnebnih sprememb in tveganj pranja denarja in financiranja terorizma; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da se dobičkonosnost bank od leta 2012 stalno povečuje, donosnost lastniškega kapitala pa od leta 2017 presega 6 %; poudarja pa, da ta razvoj pri večini bank ne more nadomestiti ocenjenih stroškov kapitala; ugotavlja, da so nizka tveganja in nizke obrestne mere znižale stroške rezervacij in izgub; poudarja pa, da ne gre za strukturno izboljšanje in da ni pričakovati, da bi se donosnost kratkoročno izboljšala; opozarja, da je treba stalno ocenjevati, kakšen je obseg financiranja gospodarstva in predvsem malih in srednjih podjetij iz finančnega sistema kot celote; poziva k ustrezni oceni učinka preteklih in prihodnjih predpisov na doseganje cilja financiranja gospodarstva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da imajo banke z zagotavljanjem posojil in likvidnosti odločilno vlogo pri blaženju resnih gospodarskih posledic epidemije COVID-19 za ljudi v EU; ob tem želi opomniti na predlagane in že sprejete zakonodajne in nadzorne ukrepe, s katerimi naj bi zagotovili, da bodo banke v tej krizi še naprej posojale; pozdravlja, da je bila bankam dopuščena prožnost pri bonitetnem obravnavanju posojil, uporabi računovodskih pravil in sproščanju kapitalskih rezerv; poudarja, da bi bilo treba vso odobreno pomoč dati v celoti na voljo za podpiranje njihovih strank, družin in podjetij; podpira ukrepe bančnih nadzornikov, da bi uvedli strogo časovno omejitev za izplačilo dividend in bonusov, pa tudi bankam za odkup lastnih delnic; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja ključno vlogo bančnega sektorja pri usmerjanju sredstev v realno gospodarstvo in zlasti v trajnostne in družbeno odgovorne naložbe, s čimer se spodbujata rast in zaposlovanje ter omogoča prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, ne da bi se pri tem ogrozila finančna stabilnost; |
| --- | --- |

11.

| 12. | v zvezi s tem pozdravlja politični dogovor o uredbi o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb; poziva k reviziji direktive o nefinančnem poročanju, da bi bolje odražala obveznosti poročanja in razkritja v zvezi z okoljskimi, socialnimi in upravljavskimi dejavniki; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izraža zaskrbljenost, da ranljivost bank za podnebna tveganja morda ni popolnoma razumljena, in pozdravlja zaveze EBA, da bo v svojo letno oceno tveganja vključil vprašanja v zvezi s podnebnim tveganjem in uvedel stresne teste v zvezi s podnebnimi spremembami; v zvezi s tem poudarja pomen ustreznega razkritja in ocene tveganja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poleg tega poziva vse evropske banke, naj podpišejo načela OZN za odgovorno bančništvo in v skladu s tem vsako leto poročajo o svojih prizadevanjih za izvajanje trajnostnega financiranja in za zmanjšanje tveganj, povezanih s podnebnimi spremembami, v svojih bilancah; poziva pristojne organe EU in pristojne nacionalne organe, odgovorne za bančni sektor, naj sledijo priporočilom načel za odgovorno bančništvo, mreže za trajnostno bančništvo ter mreže centralnih bank in nadzornikov za okolju prijaznejši finančni sistem, in jih po možnosti izvajajo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva k vzpostavitvi standarda za zelene obveznice na ravni EU in opredelitvi okvira, ki bo ugoden za razvoj teh obveznic, da bi se povečala preglednost, učinkovitost in verodostojnost trajnostnih naložb; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je seznanjen s delom Baselskega odbora za bančni nadzor o tveganju državnih posojilojemalcev; poudarja, da bi moral biti regulativni okvir EU za bonitetno obravnavo državnega dolga skladen z mednarodnimi standardi; poziva k nadaljnjim razpravam o oblikovanju evropskega varnega vrednostnega papirja, ki bo temeljil na oceni predloga Komisije za vrednostne papirje, krite z državnimi obveznicami, in morebitnih spremembah, da bi okrepili mednarodno vlogo evra, stabilizirali finančne trge in bankam omogočili diverzifikacijo portfeljev; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da so finančni trgi med seboj tesno povezani; poudarja, da je pomembno, da so bančni nadzorniki pripravljeni na vse možne posledice brexita, pri čemer je treba upoštevati, da to dopolnjuje priprave zasebnih akterjev; pozdravlja vse dosedanje pomembne ukrepe in sodelovanje; je seznanjen s prakso podjetij iz Združenega kraljestva, da ustanovijo podružnice v EU, da bi lahko še naprej zagotavljala storitve; v zvezi s tem poudarja, da obstaja nevarnost regulativne arbitraže, ker se predpisi v vsaki državi uporabljajo različno; zato meni, da je potrebno nadaljnja harmonizacija, da bi se izognili regulativni arbitraži in zagotovili ustrezno obravnavo tveganj; poudarja, kako pomembni so enaki konkurenčni pogoji v finančnih uredbah med EU in Združenim kraljestvom po brexitu in da je treba preprečiti tekmovanje v zniževanju standardov regulacije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponovno poudarja zaveze, ki jih je EU sprejela skupaj z Združenim kraljestvom v skladu z revidirano politično izjavo; se zavezuje, da bo ohranil tesno in strukturirano sodelovanje pri regulativnih in nadzornih zadevah, tako na politični kot na tehnični ravni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | obžaluje, da Komisija in velika večina vlad EU doslej nista uspeli zagotoviti popolnoma uravnotežene zastopanosti spolov v institucijah in organih EU, zlasti pri imenovanju na visoke položaje na področju ekonomskih, finančnih in monetarnih zadev; poziva vlade držav članic, Evropski svet, Euroskupino in Komisijo, naj si v prihodnjih predlogih za ožje sezname in imenovanja dejavno prizadevajo za uravnoteženo zastopanost spolov, da bi bila v posamezen postopek imenovanja vključena vsaj po en kandidat in ena kandidatka; ponovno opozarja na svojo resolucijo o spoštovanju načela uravnotežene zastopanosti spolov na prihodnjih seznamih kandidatov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja pomen dokončanja unije kapitalskih trgov, ki dopolnjuje bančno unijo pri financiranju realnega gospodarstva; poleg tega poudarja, da bi popolnoma povezana unija kapitalskih trgov skupaj s polno delujočo bančno unijo omogočila javno in zasebno delitev tveganja, poleg tega pa bi okrepila mednarodno vlogo eura ter še povečala konkurenčnost evropskih trgov in spodbujala trajnostne zasebne naložbe; v zvezi s tem poudarja, da so potrebni enaki konkurenčni pogoji, da ne bi mala in srednja podjetja imela slabši dostop do financiranja, ter skrbno spremljanje izdaje listinjenih produktov; |
| --- | --- |

20.

Nadzor

| 21. | pozdravlja napredek, ki je bil dosežen v bančnem sektorju v zvezi z zmanjšanjem tveganja in povečanjem finančne stabilnosti; ugotavlja pa, da so razmere v določenih institucijah še vedno nestabilne in da je potreben nadaljnji napredek; opozarja na cilje bančne unije, ki so zagotovitev finančne stabilnosti, vzpostavitev pravega enotnega trga, enaki konkurenčni pogoji in predvidljivost za akterje na trgu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kljub temu meni, da se je sedanji nadzorni okvir osredotočil predvsem na izpostavljenosti kreditnemu tveganju v škodo izpostavljenosti tržnim tveganjem, ki so povezana z nelikvidnimi vrednostnimi papirji, vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti; poziva k sprejetju ustreznih ukrepov za boljši pregled kakovosti sredstev, in v zvezi s tem pozdravlja vključitev instrumentov stopnje 2 in 3 v obseg testov izjemnih situacij iz leta 2018; ponovno poziva enotni mehanizem nadzora, naj med svoje glavne prednostne naloge na področju nadzora vključi zmanjšanje teh zapletenih in nelikvidnih finančnih instrumentov, vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja prizadevanja za okrepitev finančnega sektorja in zmanjšanje slabih posojil na evropski ravni ter ukrepe za zmanjšanje tveganja, dosežene v okviru zadnjega bančnega svežnja; ugotavlja, da se je delež slabih posojil pomembnih institucij od začetka izvajanja bančnega nadzora ECB novembra 2014 do junija 2019 zmanjšal za več kot polovico; poudarja, da je se povprečje slabih posojil v euroobmočju s 6,5 % decembra 2014 zmanjšalo na 2,9 % septembra 2019; pozdravlja ta znatni napredek; poudarja, da je delež slabih posojil v nekaterih institucijah še vedno visok in da so potrebna nadaljnja prizadevanja za rešitev tega vprašanja; je seznanjen s tekočim zakonodajnim delom v zvezi z direktivo za skrbnike kreditov in kupce kreditov ter poudarja, da je treba pri razvoju sekundarnih trgov za posojila in vzpostavitvi mehanizma za izvensodno uveljavljanje pravic do posojil zagotoviti ustrezno varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je treba v poslih z nedonosnimi krediti zaščititi pravice strank; ugotavlja, kako pomembno je popolno izvajanje direktive o hipotekarnih kreditih (2014/17/EU); poziva države članice, naj uvedejo ukrepe, s katerimi bodo zagotovile, da posojilojemalci, ki so morda že v ranljivem finančnem položaju, ne bodo izpostavljeni agresivni in nepošteni obravnavi in praksam slabo reguliranih kupcev in izterjevalcev dolgov; poziva Komisijo, naj pri prihodnji reviziji direktive o potrošniških kreditih predlaga ambicioznejše določbe o zaščiti posojilojemalcev pred zlorabami in zagotovi, da bodo te pravice veljale za obstoječa in tudi za prihodnja posojila; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja pomen varstva pravic potrošnikov, zlasti v zvezi z bančnimi provizijami in preglednostjo stroškov, dobičkonosnostjo in tveganji; v zvezi s tem poziva EBA, naj se bolj osredotoči na izpolnjevanje svoje naloge pravilnega zbiranja, analize in poročanja o potrošniških trendih, pa tudi na pregled in usklajevanje pobud pristojnih organov za finančno opismenjevanje in izobraževanje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da so nedavne bančne krize razkrile, da so kreditne institucije občanom zavajajoče prodajale obveznice in druge finančne produkte; poziva nadzorne organe in organe za reševanje, naj odločno uveljavijo na novo uvedene določbe direktive o sanaciji in reševanju bank glede varstva potrošnikov, zlasti minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti; poziva Komisijo, naj nadalje oceni vprašanje zavajajoče prodaje finančnih produktov s strani bančnih institucij; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva evropske nadzorne organe, naj v celoti izkoristijo svoja pooblastila, da bi zagotovili visoko stopnjo varstva potrošnikov, po potrebi tudi pooblastila za poseganje v zvezi s produkti, kadar so finančni in kreditni produkti povzročili ali utegnejo povzročiti škodo potrošnikom; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ugotavlja, da se je delo v zvezi z izvajanjem končnih standardov Basel III že začelo; poudarja, da bi bilo treba standarde Baselskega odbora za bančni nadzor prenesti v evropsko zakonodajo pravočasno in ob ustreznem upoštevanju njihovih ciljev, pri tem pa po potrebi ustrezno upoštevati posebne značilnosti evropskega bančnega sistema in načelo sorazmernosti; opozarja, da utegne biti zaradi raznolikosti bančnih modelov po EU ena rešitev za vse neprimerna za evropski trg; poudarja, da je treba zagotoviti konkurenčnost in finančno stabilnost bančnega sektorja EU ter da ne bi smeli ogroziti njegove zmožnosti financiranja gospodarstva, zlasti malih in srednjih podjetij; je prepričan, da so trdne in dobro kapitalizirane finančne institucije potrebne za dobro financiranje gospodarstva EU in stabilno bančno unijo; opozarja na svojo resolucijo z dne 23. novembra 2016 o dokončanju okvira Basel III in poziva Komisijo, naj pri pripravi novega zakonodajnega predloga upošteva predloge iz te resolucije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | je seznanjen, da je treba oceniti ustreznost notranjih modelov in jih redno ocenjevati, da bi zagotovili njihovo zanesljivost in trdnost; je seznanjen z ugotovitvami ciljno usmerjenega pregleda notranjih modelov (TRIM), ki ga je izvedla ECB; poziva banke, naj ustrezno izboljšajo uporabo in izvajanje svojih notranjih modelov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je zaskrbljen, da je EBA opozorila, da v roku, ki so ga določili sozakonodajalci v bančnem svežnju, ne bo predložila predlogov za zmanjšanje upravnega bremena za majhne institucije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja, da bi se morali standardi, ki jih zagotavljajo mednarodni forumi, izogibati regulativni razdrobljenosti in bi morali prispevati k spodbujanju enakih konkurenčnih pogojev za vse mednarodno dejavne banke; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ugotavlja, da EBA v svojem poročilu o oceni tveganj in ranljivosti bančnega sektorja EU opozarja na razlike pri uporabi in določanju blažilnika za DSPI med državami članicami; zato poziva k nadaljnjemu usklajevanju uporabe kapitalskih blažilnikov v EU, da bi ustvarili enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja dogovor o memorandumu o soglasju med Evropsko centralno banko in Evropskim računskim sodiščem, kjer so določene praktične ureditve za izmenjavo informacij med institucijama glede na njuna mandata; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zahteva višje standarde preglednosti pri bančnem nadzoru, na primer pri rezultatih postopka nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja, da se okrepi zaupanje kapitalskih in finančnih trgov, podjetij in državljanov ter zagotovi dosledna obravnava v vseh državah članicah; pozdravlja izboljšano in natančnejšo izmenjavo informacij med nadzornimi in reševalnimi organi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ugotavlja, da inovativne finančne tehnologije korenito spreminjajo finančni sektor, vključno z bančnimi in plačilnimi storitvami, ter pozdravlja učinkovitost in širšo izbiro, ki jih nudijo potrošnikom na trgu; podpira tehnološko nevtralnost kot vodilno načelo in spodbuja naložbe v finančno tehnologijo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je treba obravnavati izzive, ki jih prinašajo te nove tehnologije, kot so zagotavljanje trajnostnih poslovnih modelov, ki so interoperabilni prek meja, in enakih konkurenčnih pogojev glede regulacije in nadzora, ter kibernetske varnosti; poudarja, da so finančne institucije v skladu s pravom EU odgovorne zagotoviti varstvo podatkov strank in njihovo varnost; ugotavlja tudi, da je bančni sektor vse bolj odvisen od računalništva v oblaku, in poziva Komisijo, naj se odzove na skupno mnenje evropskih nadzornih organov, da je treba izboljšati zakonodajo v finančnem sektorju EU v zvezi z zahtevami glede upravljanja tveganja, povezanega z IKT; ponovno poudarja, da lahko uravnotežen zakonodajni okvir in pravna varnost izboljšata okolje, ki je dovzetno za inovacije, ne da bi ogrozili finančno stabilnost; |
| --- | --- |

36.

| 37. | priznava, da lahko nebančno finančno posredništvo, predhodno znano kot bančni sistem v senci, prispeva k nadaljnji diverzifikaciji financiranja gospodarstva; ugotavlja pa, da sta nebančno finančno posredništvo in „tradicionalni“ bančni sektor precej med seboj povezana, kar vzbuja pomisleke glede sistemskega tveganja zaradi neustrezne ureditve in nadzora nebančnega finančnega posredništva; |
| --- | --- |

37.

| 38. | v zvezi s tem poziva, da je treba ta tveganja obravnavati usklajeno, tudi tako, da se vzpostavi nabor makrobonitetnih orodij in dodatno operacionalizira obstoječa orodja za boj proti grožnjam finančni stabilnosti, ki jo predstavlja vse večja vloga nebančnega finančnega posredništva; meni, da je treba oceniti, ali bonitetne zahteve za velike izpostavljenosti, zlasti pri nebančnem finančnem posredništvu, zadostujejo za zagotovitev finančne stabilnosti; nadalje poudarja tveganja, ki jih je izpostavil Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) v okviru spremljanja tveganj nebančnega finančnega posredništva v EU za leto 2019, na primer tveganj, ki izhajajo iz spreminjanja likvidnosti, sprejemanja tveganja in vzvoda, ki širše vplivajo na sektor; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja sporazum o izmenjavi informacij med ECB in organi, pristojnimi za preprečevanje pranja denarja (AML) in boj proti financiranju terorizma (CFT); opozarja na svojo resolucijo z dne 19. septembra 2019 o stanju glede izvajanja zakonodaje Unije za preprečevanje pranja denarja, pozdravlja dokument o skupnem stališču z dne 8. novembra 2019, ki ga je pripravilo več finančnih ministrov euroobmočja in ki poziva k harmonizaciji evropskega regulativnega okvira na področju pranja denarja in financiranja terorizma; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opozarja, da morajo pristojni organi in finančne institucije pri prizadevanjih za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma delovati usklajeno; poudarja, da je treba bonitetni nadzor in nadzor na področju preprečevanja pranja denarja bolje uskladiti; opozarja na resne pomisleke glede regulativne in nadzorne razdrobljenosti na področju boja proti pranju denarja in financiranju terorizma, zaradi česar ni bilo mogoče zagotoviti ustreznega nadzora in odzivov na pomanjkljivosti nacionalnih nadzornih organov in ki ogroža njihovo sposobnost nadzorovanja vse večje čezmejne dejavnosti v EU; |
| --- | --- |

40.

| 41. | je prepričan, da ima enotni mehanizem nadzora pomembno vlogo v boju proti pranju denarja, in pozdravlja vzpostavitev posebne enote za boj proti pranju denarja; ugotavlja zlasti, da je izvedba pomembne ocene primernosti najvišjega vodstva bank zelo zapletena zaradi zelo različnega prenosa direktive o kapitalskih zahtevah; zato spodbuja k temu, da se v uredbo o kapitalskih zahtevah vključijo zahteve glede sposobnosti in primernosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja sklepe Sveta z dne 5. decembra 2019, s katerimi Komisijo pooblašča, naj preuči načine, kako zagotoviti boljše sodelovanje med organi in prenos nalog v zvezi z bojem proti pranju denarja na organ EU in kako nekatere dele direktive o preprečevanju pranja denarja preoblikovati v uredbo, da bi zagotovili enoten pravilnik; pozdravlja sporočilo Komisije o akcijskem načrtu za celovito politiko Unije o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma, v katerem so postavljeni predlogi za nadaljnjo harmonizacijo pravilnika za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma in učinkovito obravnavo tveganj nezakonite čezmejne dejavnosti za celovitost finančnega sistema EU in varnost državljanov EU; |
| --- | --- |

42.

| 43. | priznava, da je treba sprejeti pravne in nadzorne ukrepe za obravnavanje tveganj pranja denarja in financiranja terorizma, ki jih prinašajo kriptosredstva; poziva Komisijo, naj še naprej izvaja ocene učinka v zvezi s tveganjih pranja denarja in financiranja terorizma, ki bi lahko izhajala iz šibkih točk, ki sta jih povzročila vedno večja uporaba novih tehnologij s strani kreditnih in finančnih institucij ter hitro širjenje kriptosredstev, ob upoštevanju odsotnosti skupnega regulativnega sistema in anonimnosti, povezane s temi sredstvi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo, naj v letu 2020 oceni trenutno stanje na trgu bonitetnih agencij in ga oceni z vidika konkurence, asimetričnosti informacij in preglednosti na trgih; ugotavlja, da lahko bonitetne ocene, ki temeljijo na okoljskih, socialnih in upravljavskih merilih, postanejo pomembno dopolnilo k ocenam kreditnega tveganja; poudarja, da je pomembno standardizirati merila za ocenjevanje trajnosti in zagotoviti, da bo razvoj trga za zagotavljanje ocen trajnosti konkurenčen in ne bo osredotočen na omejeno število ponudnikov; |
| --- | --- |

44.

| 45. | navaja, da si je treba prizadevati, da bodo dejavnosti finančnega trga bolj skladne s cilji glede trajnosti ter okoljskimi in socialnimi merili in merili v zvezi z upravljanjem, pri čemer je treba poudariti osrednjo vlogo evropskih nadzornih organov; v zvezi s tem poziva EBA, naj v sodelovanju z ESRB sprejme ukrepe za skupno metodologijo za merjenje intenzivnosti podnebnih tveganj, ki so jim izpostavljene finančne institucije, tudi tveganj, povezanih z morebitno izgubo vrednosti sredstev v primeru sprememb regulativne obravnave, ki izhaja iz blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, makroekonomskega vpliva nenadnih sprememb v rabi energije in porasta števila naravnih nesreč; |
| --- | --- |

45.

Reševanje

| 46. | pozdravlja dejstvo, da v letu 2019 ni bilo potrebno ukrepanje enotnega odbora za reševanje; poziva Komisijo, naj razmisli o ustreznem nadaljnjem ukrepanju v zvezi s svojim poročilom o izvajanju direktive o sanaciji in reševanju bank in uredbe o enotnem mehanizmu za reševanje iz aprila 2019; poziva Komisijo, naj preuči, ali je zakonodaja ustrezna, da bi zagotovili, da bodo vse banke po potrebi lahko rešene brez uporabe davkoplačevalskega denarja; poziva Komisijo, naj upošteva pregled zakonodaje o institucijah, ki so prevelike, da bi propadle, ki ga je pripravil Odbor za finančno stabilnost, in obravnava morebitne pomanjkljivosti, zlasti v zvezi z varstvom vlog občanov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva enotni odbor za reševanje, naj zaključi postopek oblikovanja načrtov za reševanje in analizira, ali vse zadevne banke izpolnjujejo zadostne minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti; ugotavlja, da enotni odbor za reševanje ne razkriva redno, v kolikšni meri banke izpolnjujejo minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj razmisli o možnosti nadaljnje harmonizacije posebnih vidikov obstoječih nacionalnih zakonov o insolventnosti in oceni, v kolikšni meri je takšna nadaljnja harmonizacija potrebna, da bi zagotovili dosledno in učinkovito uporabo okvira za krizno upravljanje; poziva Komisijo, naj v okviru revizije direktive o sistemih jamstva za vloge bolje pojasni načelo najnižjih stroškov v okviru te direktive; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva k nadaljnjemu razmisleku o okviru enotnega mehanizma za reševanje in o potrebi, da se oceni uporaba sporočila o bančništvu iz leta 2013 (19); ugotavlja, da je treba zagotoviti enake konkurenčne pogoje in dosledno izvajanje preskusa javnega interesa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ugotavlja, da imajo lahko zgodnji intervencijski ukrepi pomembno vlogo pri preprečevanju propadov bank in bančnih kriz; vendar ugotavlja, da se zahteve za uporabo ukrepov za zgodnje posredovanje prekrivajo z nekaterimi standardnimi intervencijskimi ukrepi ECB; poudarja, da imajo v tem primeru prednost standardni intervencijski ukrepi; zato meni, da bi bilo treba to prekrivanje odpraviti tako, da se ustrezno pojasni pravna podlaga za vsak instrument in tako zagotovi postopna uporaba ukrepov; |
| --- | --- |

50.

| 51. | je seznanjen z odločitvijo Euroskupine glede načelnega dogovora o reformi evropskega mehanizma za stabilnost in njegovega mandata; poziva k oblikovanju varovalnega mehanizma za enotni sklad za reševanje in njegovi hitri operacionalizaciji; je zaskrbljen, ker v bančni uniji ni mehanizma, s katerim bi zagotovili, da se lahko banki v primeru reševanja zagotovi likvidnost in tako zagotovi nemoteno izvajanje storitev in stabilnost finančnih trgov, in poziva Komisijo, naj si prizadeva za takojšnjo odpravo te vrzeli; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da morajo imeti banke možnost čezmejnega delovanja, obenem pa možnost upravljanja kapitala in likvidnosti na konsolidirani ravni, da bi diverzificirale tveganja in obravnavale premajhno dobičkonosnost; poudarja, da bi morala pravila omogočati večjo prožnost za matično podjetje v zvezi s tem, obenem pa zagotoviti verodostojne in izvršljive mehanizme, v skladu s katerimi bi moralo matično podjetje (subjekt v postopku reševanja) v primeru krize zagotoviti kapital, minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti in likvidnost hčerinskim podjetjem, ki se nahajajo v državi gostiteljici znotraj bančne unije; |
| --- | --- |

52.

Jamstvo za vloge

| 53. | izjavlja, da bančna unija še vedno nima tretjega stebra; poziva k dokončanju bančne unije z vzpostavitvijo v celoti izvedenega evropskega sistema jamstva za vloge, da bi zaščitili vlagatelje pred motnjami v bančnem sektorju, zagotovili zaupanje deponentov in vlagateljev v vsej bančni unij ter okrepili stabilnost euroobmočja kot celote; priznava koristi delitve tveganja in nadaljnjega zmanjševanja tveganja v določenih institucijah; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Svet, naj čim prej nadaljuje pogajanja o evropskem sistemu jamstva za vloge in hkrati zagotovi okvir, ki bo skladen z direktivo o sistemih jamstva za vloge, da bi uresničili cilj krepitve finančne stabilnosti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisijo, naj v zvezi z evropskim sistemom jamstva za vloge analizira okvir učinkovitih institucionalnih sistemov zaščite; |
| --- | --- |

55.

| 56. | je seznanjen z nenehnimi razpravami o dokončanju bančne unije v okviru delovne skupine na visoki ravni za evropski sistem jamstva za vloge, ki je bila ustanovljena januarja 2019, da bi poročala Euroskupini, tudi o nadaljnjih izboljšavah okvira za krizno upravljanje za banke; je zaskrbljen, ker Parlament ni bil obveščen o razpravah v okviru delovne skupine na visoki ravni za evropski sistem jamstva za vloge, ki poroča Euroskupini; ugotavlja, da Komisija sodeluje v delovni skupini na visoki ravni, in opozarja na člen 9 okvirnega sporazuma iz leta 2010, ki vsebuje obveznost Komisije, da zagotovi enako obravnavo, zlasti pri zakonodajnih zadevah, med Parlamentom in Svetom; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Evropskemu bančnemu organu, Evropski centralni banki, enotnemu odboru za reševanje, vladam in parlamentom držav članic ter pristojnim organom, kot je določeno v točki (40) člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0030.

(2)  UL C 224, 27.6.2018, str. 45.

(3)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/publications/annual-report/pdf/ssm.ar2018~927cb99de4.en.pdf?eacb68897aba01af07abf90319758ded

(4)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/nbfi_monitor/esrb.report190717_NBFImonitor2019~ba7c155135.en.pdf?aad1f4a011a6d589537645242475aa89

(5)  https://eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Risk%20Analysis%20and%20Data/Risk%20Assessment%20Reports/2019/Risk%20Assessment%20Report_November%202019.PDF

(6)  JC 2018 74.

(7)  UL L 320, 30.11.2013, str. 1.

(8)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/legal/pdf/memorandum_of_understanding_between_the_eca_and_the_ecb_regarding_the_ecbs_supervisory_tasks.pdf

(9)  „Posebno poročilo št. 10/2019: Stresni testi za banke za celotno EU: zagotovljena je bila največja količina informacij o bankah doslej, vendar sta potrebna boljše usklajevanje in večja osredotočenost na tveganja“, Evropsko računsko sodišče, 10. julij 2019, https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=50393

(10)  Sporočilo za javnost: ECB je zaradi uskladitve z novo uredbo EU revidirala nadzorniška pričakovanja glede bonitetnega oblikovanja rezervacij za nedonosna posojila, 22. avgust 2019 https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2019/html/ssm.pr190822~f3dd1be8a4.sl.html

(11)  ESMA 33-9-321.

(12)  Razpravni dokument, serija 7, Evropski mehanizem za stabilnost, oktober 2019.

(13)  UL C 380 E, 11.12.2012, str. 24.

(14)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0022.

(15)  JC 2019 59.

(16)  https://eba.europa.eu/file/233465/download?token=xH5hxq39

(17)  JC 2019 26, https://eba.europa.eu/file/102634/download?token=ZR98JZp8

(18)  https://eba.europa.eu/file/178124/download?token=7fFsD9og

(19)  UL C 216, 30.7.2013, str. 1.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/55 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/55

---

P9_TA(2020)0169

Turizem in promet v letu 2020 in pozneje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o prometu in turizmu v letu 2020 in pozneje (2020/2649(RSP))

(2021/C 362/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je turizem horizontalna gospodarska dejavnost, ki ima večplasten vpliv na gospodarsko rast, zaposlovanje ter socialni in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

A.

ker je turizem horizontalna gospodarska dejavnost, ki ima večplasten vpliv na gospodarsko rast, zaposlovanje ter socialni in trajnostni razvoj;

| B. | ker turistični sektor zaposluje 22,6 milijona ljudi, kar je 11,2 % vseh zaposlitev v EU, je v letu 2019 prispeval 9,5 % v BDP EU, pomaga spodbujati uravnoteženo regionalno strukturo in pozitivno vpliva na regionalni razvoj; ugotavlja, da je v EU ogroženih najmanj 6,4 milijona delovnih mest; |
| --- | --- |

B.

ker turistični sektor zaposluje 22,6 milijona ljudi, kar je 11,2 % vseh zaposlitev v EU, je v letu 2019 prispeval 9,5 % v BDP EU, pomaga spodbujati uravnoteženo regionalno strukturo in pozitivno vpliva na regionalni razvoj; ugotavlja, da je v EU ogroženih najmanj 6,4 milijona delovnih mest;

| C. | ker ima turizem, zlasti prekomerni, kot vse druge človekove dejavnosti, vpliv na podnebne spremembe, pa tudi okoljski in ekonomski vpliv, kot so večja onesnaženost, izguba biotske raznovrstnosti, prometni zastoji, stroški vzdrževanja infrastrukture ter vedno višje cene; ker pa je sektor zavezan pospeševanju napredka pri razvoju trajnostnega turizma in zagotavljanju, da bo prispeval k evropskim in mednarodnim podnebnim ciljem prek pobud, namenjenih zmanjšanju emisij; |
| --- | --- |

C.

ker ima turizem, zlasti prekomerni, kot vse druge človekove dejavnosti, vpliv na podnebne spremembe, pa tudi okoljski in ekonomski vpliv, kot so večja onesnaženost, izguba biotske raznovrstnosti, prometni zastoji, stroški vzdrževanja infrastrukture ter vedno višje cene; ker pa je sektor zavezan pospeševanju napredka pri razvoju trajnostnega turizma in zagotavljanju, da bo prispeval k evropskim in mednarodnim podnebnim ciljem prek pobud, namenjenih zmanjšanju emisij;

| D. | ker turizem zajema kompleksno vrednostno verigo številnih deležnikov, ki so neposredno povezani z dejavnostmi potniškega prometa; |
| --- | --- |

D.

ker turizem zajema kompleksno vrednostno verigo številnih deležnikov, ki so neposredno povezani z dejavnostmi potniškega prometa;

| E. | ker je pandemija COVID-19 izmed vseh glavnih gospodarskih sektorjev najbolj negativno vplivala na prometni, kulturni in turistični sektor, v katerih je obsežna brezposelnost prizadela zlasti sezonske delavce in tiste v ranljivem položaju; |
| --- | --- |

E.

ker je pandemija COVID-19 izmed vseh glavnih gospodarskih sektorjev najbolj negativno vplivala na prometni, kulturni in turistični sektor, v katerih je obsežna brezposelnost prizadela zlasti sezonske delavce in tiste v ranljivem položaju;

| F. | ker je zdravstvena kriza zlasti močno prizadela kulturne objekte in prizorišča, festivale in muzeje, saj 40 % turistov svojo destinacijo izbere glede na kulturno ponudbo; |
| --- | --- |

F.

ker je zdravstvena kriza zlasti močno prizadela kulturne objekte in prizorišča, festivale in muzeje, saj 40 % turistov svojo destinacijo izbere glede na kulturno ponudbo;

| G. | ker je Komisija s sprejetjem sporočila o turizmu in prometu v letu 2020 in pozneje (COM(2020)0550) ter svežnja o turizmu in prometu 13. maja 2020 storila prvi korak, da bi našemu dragocenemu turističnemu in prometnemu sektorju pomagala pri okrevanju po pandemiji COVID-19; |
| --- | --- |

G.

ker je Komisija s sprejetjem sporočila o turizmu in prometu v letu 2020 in pozneje (COM(2020)0550) ter svežnja o turizmu in prometu 13. maja 2020 storila prvi korak, da bi našemu dragocenemu turističnemu in prometnemu sektorju pomagala pri okrevanju po pandemiji COVID-19;

| H. | ker je minilo že deset let odkar je Komisija junija 2010 sprejela sporočilo z naslovom Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike (COM(2010)0352), v katerem sta določena strategija in akcijski načrt za turizem EU; |
| --- | --- |

H.

ker je minilo že deset let odkar je Komisija junija 2010 sprejela sporočilo z naslovom Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike (COM(2010)0352), v katerem sta določena strategija in akcijski načrt za turizem EU;

| I. | ker so bile z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe leta 2009 na EU prenesene podporne pristojnosti, ki so usmerjene v usklajevanje in dopolnjevanje dejavnosti držav članic na tem področju (1); |
| --- | --- |

I.

ker so bile z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe leta 2009 na EU prenesene podporne pristojnosti, ki so usmerjene v usklajevanje in dopolnjevanje dejavnosti držav članic na tem področju (1);

Načrti za okrevanje evropskega turizma in prometa po pandemiji COVID-19

| 1. | meni, da prometni in turistični sektor za preživetje in konkurenčnost nujno potrebujeta tako hitro, kratkoročno podporo kot dolgoročno podporo, obenem pa je treba izvajati ukrepe, ki bodo turiste spodbujali k temu, da bodo znova potovali v Evropo in znotraj nje, da bi čim bolj zmanjšali dodatne izgube v tem sektorju ter zagotovili njegovo dolgoročno trajnost; poudarja, da je trenutna kriza tudi zgodovinska priložnost, da bi posodobili turizem v EU, ga naredili bolj trajnostnega in dostopnejšega za invalide ter ga začeli obravnavati kot industrijski ekosistem z naložbenimi cilji, človeškim kapitalom, potrebami po tehnoloških inovacijah in kazalniki učinkovitosti, pa tudi kot velik sektor, ki bi lahko prispeval k uresničitvi ciljev glede podnebne nevtralnosti do leta 2050; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je trenutna kriza, v kateri se številna prevozna podjetja trudijo preživeti, izjemnega pomena za nadaljnje naložbe v trajnostno prometno infrastrukturo na ravni EU; poudarja tudi, da bi se morali načrti za okrevanje prometa, skupaj s podporo, namenjeno reševanju obstoječih sektorjev prometa, osredotočati na inovativne priložnosti za rast; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja sporočilo z naslovom COVID-19: Na poti k postopnemu in usklajenemu pristopu k ponovni vzpostavitvi prostega gibanja in odpravi kontrol na notranjih mejah, ki ga je Komisija sprejela kot del svežnja, ter predlog za postopen in usklajen pristop, namenjen ponovni vzpostavitvi neomejenega prostega gibanja oseb; poziva, naj se na ravni EU vzpostavi mehanizem za opredelitev dovolj nizke stopnje prenosa in naj se po vsej EU zagotovi enotna uporaba te stopnje; poziva Komisijo, naj podpre „ponovni zagon“ turizma, pri čemer priporoča, naj se poudari trajnostni turizem in naj verodostojno certificirana podjetja in destinacije prevzamejo vodilno vlogo pri oblikovanju okolju prijaznega, družbeno odgovornega in gospodarsko smotrnega potovanja ter turizma; pozdravlja pobudo Komisije za nemoten pretok blaga, zlasti živil in medicinskih pripomočkov, po vsej EU ter vse pobude za popolno delovanje notranjega trga EU brez neupravičenih pregledov in zamud; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno poudarja pomen načela nediskriminacije pri postopnem odpravljanju domačih in čezmejnih omejitev in vzajemnega priznavanja ukrepov, sprejetih na ravni EU, ter poudarja, da se je treba izogniti sporazumom med državami članicami (t. i. turistični koridorji), saj bi imeli dodatne posledice za gospodarstvo držav članic, ki jih je kriza v javnem zdravju bolj prizadela, in predvsem za njihov turizem; je zaskrbljen, ker je več držav članic nedavno uvedlo enostranske ukrepe, ki bi lahko ne samo škodili delovanju enotnega trga in negativno vplivali na življenja več milijonov državljanov EU, temveč tudi dodatno prizadeli turizem in omajali zaupanje vanj; zato poziva Komisijo, naj prepreči izvajanje vseh diskriminatornih in neepidemioloških ukrepov v državah članicah, saj ti škodijo celovitosti schengenskega območja in ovirajo hitro okrevanje evropske prometne in turistične industrije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je treba turistična območja v EU podpirati in promovirati, med drugim s privlačnimi ponudbami za obiskovalce, če to dovoljujejo epidemiološke in socialno-zdravstvene razmere na posameznih območjih; meni, da morajo podjetja in njihove stranke nujno in v celoti spoštovati in izvajati vse zdravstvene, higienske in sanitarne zahteve, kot so ukrepi za omejevanje socialnih stikov, da bi zagotovili varne pogoje za obiskovalce; poziva k vzpostavitvi enotnih meril za ocenjevanje po vsej EU, da bi izpostavili območja, v katera in iz katerih lahko turisti varno potujejo; se strinja, da je treba uveljaviti in vzdrževati najvišjo raven varnosti in zaščite, za kar bi bilo mogoče uporabiti interoperabilne digitalne tehnologije (na primer namensko spletno mesto Komisije z informacijami ali vozlišča za digitalne inovacije), da bi zagotovili pomoč potovalni in turistični industriji ter samim turistom, ob tem pa spoštovali pravice posameznikov do zasebnosti in varstva podatkov; poudarja, da bi morali razviti sistem zgodnjega opozarjanja, ki bi turiste učinkovito opozarjal na morebitne nevarnosti za zdravje v kraju, v katerega potujejo, da bi se takoj in učinkovito izvedli protokoli za karanteno in evakuacijo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | priznava, da so mednarodni potniki pomembni za naš turistični sektor; zato poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo, ali bi bilo mogoče odpraviti omejitve za nenujna potovanja na zunanjih mejah EU, ne da bi pri tem ogrozili javno zdravje in varnost, hkrati pa naj upoštevajo epidemiološke razmere v vsaki posamezni tretji državi in si prizadevajo za vzajemno priznavanje zaščitnih ukrepov proti COVID-19, zlasti v letalskem prometu, in sicer v skladu s standardi Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO) in skupnim dokumentom Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA) in Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) z naslovom Smernice za varnost zdravja v letalstvu v zvezi s COVID-19: operativne smernice za upravljanje potnikov v zračnem prometu in letalskega osebja v zvezi s pandemijo COVID-19 za varen ponovni zagon zračnega prevoza v Evropi, ter poziva k njihovemu hitremu izvajanju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da so čezmejni in sezonski delavci pomembni za zagotavljanje storitev v sektorju turizma, saj so ključni element prizadevanj za gospodarsko okrevanje, ter poziva k ukrepom, usmerjenim v spodbujanje njihove mobilnosti in varstvo njihovih pravic, med drugim tudi k boljšemu izvajanju veljavne zakonodaje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom COVID-19: Smernice za postopno ponovno vzpostavitev prevoznih storitev in povezljivosti ter smernice z okvirnimi načeli in skupnim naborom orodij, ki bodo z usklajenimi, nediskriminacijskimi in sorazmernimi ukrepi prispevale k ponovni vzpostaviti prevoznih storitev vseh vrst po vsej EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj se dogovorijo o začasnih, sorazmernih in nediskriminatornih ukrepih, ki bodo temeljili na znanstvenih dokazih, da bi olajšale varen tranzit in gibanje med državami na podlagi zanesljive ocene tveganj in v skladu z mednarodnimi standardi organov, kot sta Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) ali Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC); poudarja, da je za ponovno vzpostavitev potovanj po EU in mednarodnih potovanj pomembno zagotoviti vzajemno priznavanje ukrepov, dogovorjenih na ravni EU; poudarja tudi, da izvajanje omejitvenih ukrepov in njihovo sproščanje nikakor ne smeta privesti do znižanja visokih ravni standardov EU za varnost in zaščito v prometu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da so presejalni pregledi učinkovito sredstvo za zmanjšanje širjenja virusa in krepitev zaupanja v primerih, ko spoštovanje varnostne razdalje ni mogoče, če so na voljo hitre, zanesljive in cenovno dostopne presejalne metode; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z ECDC in državami članicami redno ocenjuje obstoj testov, ki izpolnjujejo te pogoje, in naj po možnosti izvaja usklajena javna naročila, da bi zagotovila najboljše možne pogoje in cene; poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo vse razpoložljive možnosti financiranja, da bi državljanom zagotovili brezplačno testiranje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da bi bilo treba odpraviti omejitve potovanj in mejne kontrole za regije, območja in države članice, katerih epidemiološke razmere se izboljšujejo in so si dovolj podobne, potem ko se bodo določila skupna merila za oceno teh razmer; poudarja, da je izboljšanje epidemioloških razmer ključnega pomena za obnovitev varnih potovanj in prevoza ter za oživitev turističnih storitev; prav tako poziva Komisijo, naj z državami članicami usklajeno preuči izvedljivost in dodano vrednost ukrepov za presejalne preglede, kot so diagnostični testi (npr. serološki testi ali odvzemi brisov) in preverjanje temperature potnikov, ki potujejo iz prometnih vozlišč; poziva, naj se za različne načine prevoza določijo standardi in podrobni protokoli za skupne higienske ukrepe; meni, da bi morali vsi prevozniki usklajeno uporabljati enotne ukrepe, da bi zagotovili predvidljivost in jasnost; meni, da bi morali biti tehnični operativni protokoli predpogoj za varno potovanje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom COVID-19: Smernice EU za postopno ponovno vzpostavitev turističnih storitev ter zdravstvene protokole v gostinskih in nastanitvenih obratih ter poziva države članice, naj jih posredujejo pristojnim organom na regionalni in lokalni ravni; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj finančno podprejo izvajanje teh ukrepov na področju potovanj in turizma v popolnem sodelovanju s turističnim in potovalnim sektorjem ter v skladu z ambicijami evropskega zelenega dogovora in digitalizacije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z javnimi organi držav članic, deležniki v turizmu in mednarodnimi organizacijami uvede pečat EU za certificiranje varnosti ter jasne in učinkovite zdravstvene protokole, s katerimi bi zagotovili, da bodo turistične in potovalne ustanove in ponudniki izpolnjevali najvišje higienske in varnostne standarde, da bi tako spodbudili izvajanje specifičnih ukrepov na podlagi smernic EU, okrepili zaupanje in varnost potnikov, ki obiščejo države članice EU, ter omogočili okrevanje sektorja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj ob ohranjanju visoke ravni varstva potrošnikov predlaga skupna pravila EU o pogojih uporabe bonov, izdanih zaradi pandemije COVID-19, ki naj bodo vedno odvisna od tega, ali jih potrošniki prostovoljno sprejmejo, in ne smejo vplivati na obveznost podjetij, da svojim potnikom izplačajo nadomestilo v roku, ki ga določa pravo EU, s čimer bi povečali prožnost in torej privlačnost in izvedljivost bonov ter preprečili še eno nedosledno izvajanje, zaradi katerega bi bili potrošniki različno obravnavani in ki bi povzročilo izkrivljanje konkurence na trgu prevoznih in turističnih storitev; poleg tega jo poziva, naj uporabi vsa sredstva, ki jih ima na voljo, da bi zagotovila pravilno izvrševanje in enotno uporabo prava EU, ter naj spodbuja uporabo harmoniziranih pravil glede prostovoljnih bonov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj preuči možnost, da bi na podlagi izkušenj s pandemijo COVID-19 in podobnimi shemami držav članic uvedla shemo evropskega potovalnega jamstva za podjetja, da bi se zagotovila finančna likvidnost in s tem zajamčilo vračilo denarja potnikom, pa tudi stroški repatriacije skupaj s pravičnim nadomestilom za morebitno škodo, do katere bi prišlo v primeru stečaja; poleg tega meni, da bi morali potnike spodbujati, da si uredijo potovalno zavarovanje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj začne posebno komunikacijsko kampanjo EU o potovanjih in turizmu, tudi prek informacijske aplikacije, ki bo dostopna po vsej EU, namenjeno spodbujanju potovanj znotraj EU, povrnitvi zaupanja državljanov v potovanja in turizem med pandemijo COVID-19, izobraževanju turistov o sprejetih zdravstvenih in varnostnih ukrepih ter utrjevanju trajnostnih in kohezijskih vrednot s turistično blagovno znamko EU; poziva, naj ima pri razvoju trajnostnega, odgovornega in dostopnega turizma osrednjo vlogo pojem varne in pametne destinacije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva, naj se na ravni EU vzpostavi mehanizem za določanje praga, temelječega na znanstvenih dokazih ter zanesljivih in enotnih podatkih, za varnost in zaščito pri odpravi ali uvedbi omejitev potovanj ter naj se določi ustrezna raven spremljanja in pripravi akcijski načrt za primer negativnega razvoja dogodkov na epidemiološkem področju; v zvezi s tem poudarja, da je potreben konkretnejši in podrobnejši akcijski načrt za spremljanje in ocenjevanje predlagane strategije za postopen izhod iz pandemije COVID-19; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, javne organe držav članic in deležnike, naj sodelujejo ter čim prej vzpostavijo jasne smernice in akcijske načrte pripravljenosti za morebiten drugi val pandemije, v katerih bodo obravnavani ukrepi za preprečevanje in nadzor okužb na področju potovanj in turizma, saj iz napovedi izhaja, da bi lahko razširjeni omejitveni ukrepi vodili k 16-odstotnemu zmanjšanju BDP v tem letu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja program SURE, ki državam članicam pomaga kriti stroške nacionalnih shem dela za krajši delovni čas in podobne ukrepe, ki podjetjem omogočajo ohranjanje delovnih mest v turističnem sektorju; poudarja tudi pomen vlaganja v prekvalifikacijo, usposabljanje za digitalne spretnosti ter pobude za podpiranje delovnih mest, kar bo preprečilo nadaljnje izgube delovnih mest in družbene neenakosti zaradi pandemije; |
| --- | --- |

19.

Povečana solidarnost in usklajevanje v sektorju turizma EU

| 20. | poudarja pomen premika v smeri resnično evropske turistične politike, ki bo bistveno prispevala h krepitvi konkurenčnosti Unije v tem sektorju, spodbujala sodelovanje med državami članicami in regijami ter ustvarila možnosti za nadaljnje naložbe in inovacije v tem sektorju; želi spomniti, kako pomembno je preprečiti pretirano urejanje na enotnem trgu za turistične storitve, da se bodo odpravila in preprečila regulativna nasprotja in podvajanja, in sicer z boljšim usklajevanjem politik in zakonodaje, ki vplivajo na turistični sektor; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja predlog Komisije glede organizacije evropskega turističnega vrha z institucijami EU, turističnim sektorjem, regijami, mesti in deležniki, da bi skupaj razmislili o evropskem turizmu v prihodnosti, ter podpira razvoj časovnega načrta za trajnosten, inovativen in odporen evropski turistični ekosistem do leta 2050 (evropska agenda za turizem 2050); zato poziva Komisijo, naj na podlagi izida tega dialoga sprejme novo strategijo in akcijski načrt za turizem EU v letu 2021, da bo Evropa s turistično blagovno znamko EU še naprej vodilna destinacija; poudarja, da mora ta dolgoročna strategija vključevati načrt za digitalizacijo sektorja in sheme za ponovno oživitev turističnih območij; poudarja, da mora strategija podpirati zeleni prehod sektorja s prilagoditvijo procesov ter obnovo infrastrukture in objektov; poudarja, da bi morala Komisija tesno spremljati njeno pravilno izvajanje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja pobudo Komisije, ki zagotavlja prožnost pri uporabi pravil o državni pomoči; vseeno vztraja, da so potrebni izvedljivi projekti, standardi konkurenčnosti ter socialni in ekološki standardi, pa tudi jasne in sektorjem prilagojene smernice za prometni in turistični sektor, ki bodo omogočale učinkovito usklajevanje med vsemi državami članicami, in da je treba zagotoviti, da se nacionalne sheme odškodnin uporabljajo pravično, pravočasno in sorazmerno ter da se uvedejo za omejeno obdobje z namenom spopadanja z izgubami, ki so posledica pandemije COVID-19, ne da bi neupravičeno izkrivljale konkurenco; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja pomen okrepljenega sodelovanja med organi EU, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter vsemi ustreznimi deležniki, da se obravnavajo medsektorska vprašanja, povezana s turizmom; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj oblikuje strategijo EU za turizem, ki bo vključevala konkretnejši in podrobnejši akcijski načrt s kratko-, srednje- in dolgoročnimi cilji, vključno s cilji OZN glede trajnostnega razvoja, ter državam članicam predlagala, naj določijo jasne, strateške in v rezultate usmerjene cilje; vztraja, naj se ustrezna strategija za trajnostni turizem sprejme v sodelovanju s Parlamentom in državami članicami, kar vključuje ukrepe, ki jih morajo uporabljati in upoštevati vse države članice, panoge in turisti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je predlog načrta za okrevanje EU, ki ga je Komisija predložila 27. maja 2020 ter ki vključuje okrepljen dolgoročni proračun EU (večletni finančni okvir 2021–2027) in nov instrument za okrevanje v višini 750 milijard EUR, ki bi moral biti pogojen z izvajanjem strukturnih reform ter spoštovanjem ekoloških in socialnih standardov, dobra osnova za nadaljnja pogajanja; pozdravlja, da je bil turizem opredeljen kot ena od gospodarskih dejavnosti, ki jih je pandemija COVID-19 najbolj prizadela; je seznanjen, da je v novem instrumentu za okrevanje Next Generation EU poudarjeno, da bi se promet v turizmu v drugem četrtletju leta 2020 lahko zmanjšal za več kot 70 %, medtem ko so osnovne potrebe po naložbah v turizmu, ki znašajo 161 milijard EUR, največje izmed različnih ekosistemov; poziva Komisijo, naj v svežnju ukrepov za oživitev gospodarstva ustrezno upošteva turistični sektor in objavi smernice, da bi zagotovila hiter dostop do financiranja v okviru sedanjih in prihodnjih programov, ki ga ne bi ovirala nesorazmerna upravna bremena; v zvezi s tem poudarja pomen naložb v tem sektorju v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, ki bo omogočil razvoj strategije za trajnosten, prožen in konkurenčen turistični sektor v vsej EU; meni, da mora načrt EU za oživitev gospodarstva vključevati možnost zagotovitve dodatne finančne podpore za turistični sektor na podlagi deleža, ki ga potovalni in turistični sektor prispevata k BDP države članice; |
| --- | --- |

24.

| 25. | obžaluje, da v naslednjem večletnem finančnem okviru (2021–2027) ni posebne proračunske vrstice za trajnostni turizem in da trenutno ni konkretnega in namenskega finančnega instrumenta, ki bi kratkoročno prispeval k okrevanju tega sektorja; poudarja, da bi bilo treba razmislili o posebni obravnavi in posebnih ukrepih za najbolj oddaljene in otoške regije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo in države članice, naj nujno podprejo podjetja in delavce, vključno s samozaposlenimi delavci, v prometnem, kulturnem in turističnem sektorju, zlasti mala in srednja podjetja (MSP) in vključno z velikimi in družinskimi podjetji, da bi upravljali njihovo likvidnost, jim pomagali ohraniti delovna mesta ter zmanjšali nepotrebna upravna bremena; prav tako poziva k razvoju evropskega okvira za delavce po celotni vrednostni verigi sektorja turizma, in sicer v tesnem dialogu s socialnimi partnerji ter ob vključitvi vseh vrst delavcev; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva k revidirani evropski strategiji za MSP, ki bi upoštevala vpliv COVID-19 nanje in v kateri bi se predlagale konkretne pobude za okrevanje z načrtom za podpiranje teh podjetij z zmanjšanjem birokracije, zmanjšanjem stroškov dostopa do financiranja in spodbujanjem naložb v strateške vrednostne verige v skladu z evropsko industrijsko politiko, ki temelji na ekosistemih, zelenem dogovoru in digitalnem prehodu; ponovno opozarja, da se je treba prilagoditi novim zdravstvenim in varnostnim ukrepom ter zagotoviti znatne naložbe za varnost potrošnikov, omejevanje socialnih stikov in druge previdnostne ukrepe; poudarja pomen oblikovanja mrež in grozdov po vsej EU, ki bi lahko vodili v usklajevanje dobre prakse, strategij in sinergij v sektorju MSP; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da se na tisoče podjetij, zlasti MSP, spopada s težavami pri preživetju, saj so mnoga na robu plačilne sposobnosti; poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo razvoj dogodkov in ocenijo možnost okrepljene nujne podpore v zvezi z že napovedanimi instrumenti, tako da sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečitev stečaja podjetij; |
| --- | --- |

28.

Za turistični sektor EU, ki bo pripravljen na prihodnost

| 29. | poudarja, da je turistični sektor močno odvisen od prometnega sektorja in da bi zato z izboljšanjem dostopnosti, trajnosti in povezljivosti vseh načinov prevoza ob ohranjanju najvišje ravni varnosti v vseh prometnih sektorjih (cestni, železniški, letalski, pomorski promet in promet po celinskih plovnih poteh) pomembno vplivali na krepitev turističnega sektorja EU; v zvezi s tem poudarja, da bo leto 2021 evropsko leto železnic in da je treba zmanjšati emisije iz prometa, zato bi morala Komisija spodbujati vse trajnostne alternativne načine potovanja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja potrebo po spodbujanju trajnostnih načinov potovanja, na primer s povečanjem podpore za turistično kolesarsko infrastrukturo in nočne vlake; poudarja gospodarske in okoljske koristi, ki jih trajnostni načini prevoza, kot je kolesarjenje, lahko prinesejo za turizem, in poziva Komisijo, naj spodbuja kolesarsko infrastrukturo in vlaga vanjo, da bi spodbudila takšen turizem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da vse države članice potrebujejo omrežje razvite, sodobne, varne in trajnostne infrastrukture, da bi olajšali potovanja po celotni EU in izboljšali dostopnost obrobnih držav članic za turizem znotraj Evrope in mednarodni turizem; zato poziva Komisijo, naj podpre ponovno uvedbo manjkajočih čezmejnih povezav, preveri primernost obstoječega infrastrukturnega omrežja in predlaga takojšnje dodatne ukrepe na najmanj razvitih območjih in oddaljenih območjih, ki imajo pogosto najmanj razvita omrežja in potrebujejo posebno pozornost; je seznanjen, da obmejne regije v EU sestavljajo 40 % njenega ozemlja in tretjino njenega prebivalstva; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo države članice pripravile ustrezne načrte za dokončanje jedrnega omrežja TEN-T do leta 2030 in celovitih omrežij do leta 2050, pri čemer mora navesti urnike in razpoložljiva proračunska sredstva, ter naj se posebej osredotoči na čezmejne odseke, zlasti v državah članicah, ki na teh področjih ne napredujejo; poudarja, da to vključuje prepotreben projekt enotno evropsko nebo, ki bi, kljub temu da je na ravni EU že več let obstal, evropskemu letalstvu nemudoma prinesel varnost, učinkovitost in trajnost; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj preuči izvedljivost in potencialne koristi mehanizma kriznega upravljanja za turistični sektor EU, ne le za ustrezno in hitro odzivanje na sedanjo pandemijo COVID-19, temveč tudi za pripravo na prihodnje izzive podobne vrste in obsega; poudarja, da je pomembno vključiti rešitve za financiranje za kratkoročno pomanjkanje finančnih sredstev ter zagotoviti srednjeročne in dolgoročne okvire in strategije; poziva Komisijo, naj objavi smernice na podlagi dobre prakse v turističnem sektorju v primeru velikih kriz, kot je sedanja pandemija, ter naj spodbudi razvoj in usklajevanje ustreznih spletnih platform, na katerih si lahko deležniki izmenjujejo dobro prakso in informacije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj predlaga nov evropski program vključujočega turizma, ki bo izhajal iz modela pobude Calypso ter ranljivim družbenim skupinam omogočil uporabo nacionalnih turističnih bonov v pridruženih ustanovah v drugih državah članicah, ki prav tako ponujajo program socialnega turizma svojim državljanom; ugotavlja, da so se tovrstni programi v številnih državah članicah zelo dobro obnesli, in meni, da bi bilo zelo pozitivno, če bi bili interoperabilni na ravni EU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja pomen skupnega pristopa EU k varovanju konkurenčnosti sektorja z izboljšanjem njegove strategije za komuniciranje z državljani; poudarja tudi usklajevalno vlogo EU za turistični sektor, ki bi jo bilo treba izboljšati z ukrepi za dodano vrednost na ravni EU in dodatnim spodbujanjem izmenjave dobre prakse med državami članicami; poziva k zmanjšanju neupravičenega upravnega in davčnega bremena, podpori za ustanavljanje podjetij ter spodbujanju čezmejne prodaje in storitev; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja pomen mednarodnega sodelovanja v potovalnem in turističnem sektorju ter spodbuja institucije EU, naj še naprej omogočajo dialog in sodelovanje s Svetovno turistično organizacijo (UNWTO); |
| --- | --- |

35.

| 36. | meni, da bi nastop novih tehnologij in nadaljnja digitalizacija znatno povečala privlačnost potovalnega in turističnega sektorja ter da bi z uporabnikom prijaznimi platformami in novimi poslovnimi modeli okrepili rast, konkurenčnost in blaginjo v sektorju; zato meni, da sta redno usposabljanje in prekvalifikacija obstoječe delovne sile v tem sektorju izjemno pomembna ter da se je treba posebej osredotočiti na digitalne spretnosti in inovativne tehnologije; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj oceni možnost vzpostavitve spletnega postopka za pridobitev vizuma kot sredstva za privabljanje večjega števila mednarodnih turistov v Evropo, pri čemer naj ohrani močno varovanje evropskih meja; ugotavlja, da je pandemija COVID-19 pokazala, da je treba sprejeti inovacije in na novo zasnovati ponudbo storitev, tudi tistih, ki omogočajo tesnejše stike med ljudmi; zato poziva Komisijo, naj preuči možnosti dostopa do e-vizumov na daljavo, ki bo cenovno ugoden in časovno učinkovit ter bo omogočal dostop do turističnih destinacij v Evropi, za dobronamerne državljane tretjih držav, ki potrebujejo vizume, njihovi biometrični podatki pa se bodo v vsakem primeru zbirali, ko bo začel v celoti delovati vstopno-izstopni sistem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opozarja na pomen spodbujanja trajnostnega turizma, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest, varstvu in obnovi naravnih ekosistemov in biotske raznovrstnosti ter k rasti in konkurenčnosti, in sicer z opiranjem na nove poslovne modele; poziva Komisijo, naj olajša dostop do financiranja EU za deležnike v turizmu, zlasti za male ponudnike namestitev v vseh tržnih segmentih, ki morajo biti deležni posebne pozornosti in podpore; potrjuje, da bi moralo takšno financiranje podpirati prehod na trajnostne, inovativne, odporne in visokokakovostne turistične proizvode in storitve ter dodatno prispevati k trajnosti, potovanjem zunaj sezone in geografski razpršenosti turističnih tokov; meni, da je treba zagotoviti podporo in usklajevanje na ravni Unije, da bi izboljšali upravljanje turizma na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, med drugim z uvedbo potrdil za trajnostni turizem; poudarja pomen spodbujanja prehoda s prekomernega turizma na druge oblike kulturnega in trajnostnega turizma, ki spoštujejo naše okolje in našo kulturno dediščino; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja pomen turizma za nekatere države in geografska območja EU, kjer so storitve, povezane s turizmom, pogosto pomemben dejavnik pri zagotavljanju zaposlitev in so eden od glavnih virov dohodka za lokalno prebivalstvo; poziva Komisijo, naj pri obnovitvi prostega gibanja in prometnih povezav med najbolj oddaljenimi regijami in otoki ter celinsko EU pripravi prilagojene ukrepe; poudarja, da so za te regije izjemno pomembne posebne povezave ter dodatna finančna in upravna podpora; poudarja pomembnost osredotočanja na obalna in morska območja v strategiji in pobudah EU za turizem, vključno s priložnostmi za financiranje ter promocijskimi in komunikacijskimi orodji, ter okrepitve delovanja zadevnih trgov z oblikovanjem prilagojenih politik v sodelovanju z deležniki in organi z destinacij; opozarja na pomen podpiranja družinskih podjetij, ki razvijajo lokalne ali regionalne trge ter spodbujajo lokalni turizem, saj zajemajo pomemben delež delovnih mest v evropskem zasebnem sektorju in so naravni inkubatorji podjetniške kulture; |
| --- | --- |

39.

| 40. | želi spomniti, da kulturni turizem sestavlja 40 % vsega evropskega turizma in da 68 % Evropejcev meni, da prisotnost kulturne dediščine, ki vključuje kulturne poti, med njimi Jakobovo pot („Camino de Santiago“), ki bo leta 2021 praznovala jubilej oziroma Jakobovo leto, vpliva na njihovo izbiro počitniške destinacije (2); zato poziva Komisijo, naj predlaga, da države članice v naslednjem delovnem načrtu za področje kulture določijo jasne strateške in operativne cilje, ki naj bodo usmerjeni v rezultate, ter izboljšajo sedanji strateški okvir za kulturo; poudarja, da bi bilo treba naložbe v kulturne znamenitosti šteti in obravnavati kot vir za izboljšanje konkurenčnosti in rasti na lokalni ravni, ne da bi pozabili na njihovo lastno vrednost v okviru kulturne dediščine, ki jo je treba zaščititi, zlasti pred podnebnimi spremembami in prekomernim turizmom; poziva Komisijo, naj okrepi finančno vzdržnost kulturnih znamenitosti, ki se financirajo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), ter spodbudi razvoj shem financiranja, ki bodo temeljile na zasebnem kapitalu; poziva tudi k povečanju proračuna za program DiscoverEU, ki bi lahko bistveno spodbudil mladinski turizem; poudarja posebne potrebe kulturnih ustanov, ki prejemajo javno pomoč v tem obdobju okrevanja, saj morajo zagotoviti varnost obiskovalcev in ohranjati svoj ekonomski model; poziva Komisijo, naj poišče alternativne mehanizme za podporo kulturnih delavcev, ki so močno odvisni od delovanja turizma; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja koristi podeželskega in kmečkega ekoturizma ter poziva Komisijo, naj še bolj spodbuja in podpira pobude, s katerimi bi ustvarili dodatne vire dohodka za podeželska območja in zaposlitvene možnosti, preprečili odseljevanje in povečali socialne koristi; poudarja vlogo, ki jo ima lahko Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), zlasti program LEADER, pri podpiranju lokalnih in podeželskih turističnih pobud, ter poziva k ustreznemu financiranju tega programa v programskem obdobju 2021–2027; meni, da je treba okrepiti kmečki turizem na podeželskih območjih, da bi se diverzificirali viri prihodkov kmetov, zlasti malih kmetij, ter da bi tako preprečili opuščanje zemljišč in odseljevanje ter podprli podeželsko gospodarstvo; v zvezi s tem poudarja, da je treba rezervirati posebna sredstva za kmečki turizem, ki ima bistveno vlogo pri diverzifikaciji prihodkov kmetov in razvoju podeželskih območij; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja pomen zdravstvenega turizma, ki zajema zdravstveni turizem, turizem za dobro počutje in zdraviliški turizem; poziva Komisijo, naj po potrebi spodbuja evropsko zdravstveno preventivo, balneologijo, trajnostni in gorski zdravstveni turizem; poudarja potrebo po dodatnih naložbah v izboljšanje infrastrukture za trajnostni turizem ter pomen večje prepoznavnosti evropskih zdravilišč in središč za turizem za dobro počutje; poziva Komisijo, naj poskrbi za nadaljnje znanstveno podprte možnosti financiranja, saj lahko zdravstveni turizem s preventivnimi ukrepi in manjšo porabo zdravil prispeva k zmanjšanju zdravstvenih stroškov ter dodatno izboljša trajnost in kakovost dela; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja pomen dostopnosti potovalnih in turističnih storitev za starajoče se prebivalstvo, pa tudi za invalide in osebe s funkcionalnimi omejitvami; poziva Komisijo in države članice, naj dejavno spodbujajo potekajoči razvoj standarda Mednarodne organizacije za standardizacijo za dostopne turistične storitve in zagotovijo, da se bo po sprejetju začel hitro in pravilno izvajati ter da bodo ponudniki storitev spoštovali ustrezne že uveljavljene standarde glede dostopnosti ali tiste, ki so v procesu uveljavitve; prav tako poziva Komisijo, naj si prizadeva za olajšanje morebitne širše uporabe in priznavanja invalidske izkaznice EU; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da ima šport pomembno vlogo v turizmu, in opozarja na pomen športnih dogodkov in dejavnosti pri zagotavljanju privlačnosti evropskih regij za turiste; opozarja na priložnosti, ki izhajajo iz potovanj športnikov in gledalcev športnih dogodkov, ki lahko privabijo turiste tudi na najbolj oddaljena območja; poudarja pomen evropske gastronomije, gastronomskih poti in sektorja gostinstva za turizem in za celotno gospodarstvo; poudarja, da je treba ta področja zato vključiti v splošno strategijo za turizem; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsednici Komisije, predsedniku Evropskega sveta in aktualnemu predsedstvu Sveta. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  Člen 195(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

(2)  Posebna raziskava Eurobarometer št. 466 – Kulturna dediščina, 12/2017.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/63

---

P9_TA(2020)0173

Protirasistične demonstracije zaradi smrti Georgea Floyda

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o protirasističnih demonstracijah zaradi smrti Georgea Floyda (2020/2685(RSP))

(2021/C 362/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti drugega in od četrtega do sedmega odstavka preambule, člena 2, drugega pododstavka člena 3(3) in člena 6, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti drugega in od četrtega do sedmega odstavka preambule, člena 2, drugega pododstavka člena 3(3) in člena 6,

| — | ob upoštevanju členov 10 in 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 10 in 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 2, 3, 4, 5 in 21, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 2, 3, 4, 5 in 21,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (3),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice o temeljnih pravicah za leto 2020, druge raziskave o manjšinah in diskriminaciji v Evropski uniji (EU-MIDIS II), ki jo je Agencija Evropske unije za temeljne pravice objavila decembra 2017, raziskav Agencije za temeljne pravice z naslovom „Being black in the EU“ (Biti temnopolt v EU), objavljenih 23. novembra 2018 in 15. novembra 2019, in poročila Agencije za temeljne pravice o izkušnjah z rasno diskriminacijo in rasističnim nasiljem pri ljudeh afriškega porekla v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice o temeljnih pravicah za leto 2020, druge raziskave o manjšinah in diskriminaciji v Evropski uniji (EU-MIDIS II), ki jo je Agencija Evropske unije za temeljne pravice objavila decembra 2017, raziskav Agencije za temeljne pravice z naslovom „Being black in the EU“ (Biti temnopolt v EU), objavljenih 23. novembra 2018 in 15. novembra 2019, in poročila Agencije za temeljne pravice o izkušnjah z rasno diskriminacijo in rasističnim nasiljem pri ljudeh afriškega porekla v EU,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2019 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2017 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2019 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2017 (4),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o rasizmu in sovraštvu do manjšin v svetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o rasizmu in sovraštvu do manjšin v svetu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2019 o temeljnih pravicah oseb afriškega porekla v Evropi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2019 o temeljnih pravicah oseb afriškega porekla v Evropi (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2019 o pravici do mirnega protestiranja in sorazmerni uporabi sile (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2019 o pravici do mirnega protestiranja in sorazmerni uporabi sile (6),

| — | ob upoštevanju, da je bila junija 2016 oblikovana skupina EU na visoki ravni za boj proti rasizmu, ksenofobiji in drugim oblikam nestrpnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je bila junija 2016 oblikovana skupina EU na visoki ravni za boj proti rasizmu, ksenofobiji in drugim oblikam nestrpnosti,

| — | ob upoštevanju splošnih političnih priporočil Evropske komisije proti rasizmu in nestrpnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnih političnih priporočil Evropske komisije proti rasizmu in nestrpnosti,

| — | ob upoštevanju videoposnetka tiskovne konference podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 2. junija 2020 po smrti Georgea Floyda, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju videoposnetka tiskovne konference podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 2. junija 2020 po smrti Georgea Floyda,

| — | ob upoštevanju izmenjave mnenj 5. junija 2020 o primeru Georgea Floyda v Pododboru za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izmenjave mnenj 5. junija 2020 o primeru Georgea Floyda v Pododboru za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju publikacije Agencije za temeljne pravice z dne 5. decembra 2018 z naslovom „Preventing unlawful profiling today and in the future: a guide“ (Vodnik k preprečevanju nezakonitega profiliranja danes in v prihodnosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije Agencije za temeljne pravice z dne 5. decembra 2018 z naslovom „Preventing unlawful profiling today and in the future: a guide“ (Vodnik k preprečevanju nezakonitega profiliranja danes in v prihodnosti),

| — | ob upoštevanju Protokola št. 12 h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin o prepovedi diskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 12 h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin o prepovedi diskriminacije,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 19. septembra 2001 o Evropskem kodeksu policijske etike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 19. septembra 2001 o Evropskem kodeksu policijske etike,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije in splošnih priporočil odbora OZN za odpravo rasne diskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije in splošnih priporočil odbora OZN za odpravo rasne diskriminacije,

| — | ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet z dne 28. maja 2020, v kateri je obsodila uboj Georgea Floyda, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet z dne 28. maja 2020, v kateri je obsodila uboj Georgea Floyda,

| — | ob upoštevanju izjave neodvisnih strokovnjakov o posebnih postopkih sveta OZN za človekove pravice z dne 5. junija 2020 o protestih proti sistemskemu rasizmu v Združenih državah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave neodvisnih strokovnjakov o posebnih postopkih sveta OZN za človekove pravice z dne 5. junija 2020 o protestih proti sistemskemu rasizmu v Združenih državah,

| — | ob upoštevanju durbanske deklaracije in akcijskega programa iz leta 2002 ter njegovega spremljanja in poročila posebnega poročevalca OZN o sodobnih oblikah rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in s tem povezane nestrpnosti do boja proti rasizmu, rasni diskriminaciji, ksenofobiji in s tem povezani nestrpnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju durbanske deklaracije in akcijskega programa iz leta 2002 ter njegovega spremljanja in poročila posebnega poročevalca OZN o sodobnih oblikah rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in s tem povezane nestrpnosti do boja proti rasizmu, rasni diskriminaciji, ksenofobiji in s tem povezani nestrpnosti,

| — | ob upoštevanju mednarodnega desetletja oseb afriškega porekla, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega desetletja oseb afriškega porekla,

| — | ob upoštevanju ameriške ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ameriške ustave,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker je bil 25. maja 2020 George Floyd, 46-letni neoboroženi Afroameričan, v Minneapolisu v Minnesoti aretiran zaradi domnevne uporabe ponarejenega bankovca in ubit po tem, ko je policist, belec, 8 minut in 46 sekund klečal na njegovem na vratu; ker je George Floyd večkrat ponovil, da ne more dihati; |
| --- | --- |

A.

ker je bil 25. maja 2020 George Floyd, 46-letni neoboroženi Afroameričan, v Minneapolisu v Minnesoti aretiran zaradi domnevne uporabe ponarejenega bankovca in ubit po tem, ko je policist, belec, 8 minut in 46 sekund klečal na njegovem na vratu; ker je George Floyd večkrat ponovil, da ne more dihati;

| B. | ker je smrt Georgea Floyda, ki je le zadnja na seznamu primerov uporabe pretirane sile in ubojev s strani policistov, sprožila obsežne demonstracije in proteste proti rasizmu in policijskemu nasilju v vseh ZDA in po vsem svetu; |
| --- | --- |

B.

ker je smrt Georgea Floyda, ki je le zadnja na seznamu primerov uporabe pretirane sile in ubojev s strani policistov, sprožila obsežne demonstracije in proteste proti rasizmu in policijskemu nasilju v vseh ZDA in po vsem svetu;

| C. | ker je bil po množičnih protestih policist Derek Chauvin, ki je bil sprva obtožen povzročitve smrti iz malomarnosti, obtožen uboja, za kar je predpisana kazen do 35 let zapora; ker so bili trije drugi policisti, ki so bili vpleteni v aretacijo Georgea Floyda, odpuščeni in se soočajo z obtožbo pomoči pri kaznivem dejanju; |
| --- | --- |

C.

ker je bil po množičnih protestih policist Derek Chauvin, ki je bil sprva obtožen povzročitve smrti iz malomarnosti, obtožen uboja, za kar je predpisana kazen do 35 let zapora; ker so bili trije drugi policisti, ki so bili vpleteni v aretacijo Georgea Floyda, odpuščeni in se soočajo z obtožbo pomoči pri kaznivem dejanju;

| D. | ker z nasiljem in uničevanjem lastnine ni mogoče rešiti problema zakoreninjene diskriminacije in ju je treba ostro obsoditi; ker morajo protestniki zahteve po pravici izraziti na miren način, policija in druge varnostne sile pa se morajo vzdržati uporabe pretirane sile, da se ne bi napete razmere še dodatno zaostrile; |
| --- | --- |

D.

ker z nasiljem in uničevanjem lastnine ni mogoče rešiti problema zakoreninjene diskriminacije in ju je treba ostro obsoditi; ker morajo protestniki zahteve po pravici izraziti na miren način, policija in druge varnostne sile pa se morajo vzdržati uporabe pretirane sile, da se ne bi napete razmere še dodatno zaostrile;

| E. | ker se je že pred protesti zaradi smrti Georgea Floyda zvrstilo veliko protestov proti nasilju policije in rasizmu v ZDA; ker v ZDA temnopolti prebivalci in drugi nebelci predstavljajo 40 % zapornikov in le 13 % celotnega prebivalstva; ker je stopnja umrljivosti v policijskem pridržanju v ZDA za temnopolte šestkrat večja kot za belce, za hispanično prebivalstvo (7) pa trikrat večja, prav tako je večja uporaba prekomerne ali smrtonosne sile, ki nesorazmerno prizadene temnopolte; |
| --- | --- |

E.

ker se je že pred protesti zaradi smrti Georgea Floyda zvrstilo veliko protestov proti nasilju policije in rasizmu v ZDA; ker v ZDA temnopolti prebivalci in drugi nebelci predstavljajo 40 % zapornikov in le 13 % celotnega prebivalstva; ker je stopnja umrljivosti v policijskem pridržanju v ZDA za temnopolte šestkrat večja kot za belce, za hispanično prebivalstvo (7) pa trikrat večja, prav tako je večja uporaba prekomerne ali smrtonosne sile, ki nesorazmerno prizadene temnopolte;

| F. | ker so se med protesti, tudi v Minneapolisu, zgodili posamezni nasilni incidenti; |
| --- | --- |

F.

ker so se med protesti, tudi v Minneapolisu, zgodili posamezni nasilni incidenti;

| G. | ker je predsednik Trump napotil nacionalno stražo; |
| --- | --- |

G.

ker je predsednik Trump napotil nacionalno stražo;

| H. | ker sta odziv in podžigajoča retorika predsednika ZDA, vključno z njegovo grožnjo, da bo odposlal ameriško vojsko, če protesti ne bi prenehali, prispevala le k okrepitvi protestov; |
| --- | --- |

H.

ker sta odziv in podžigajoča retorika predsednika ZDA, vključno z njegovo grožnjo, da bo odposlal ameriško vojsko, če protesti ne bi prenehali, prispevala le k okrepitvi protestov;

| I. | ker so bili poročevalec CNN Omar Jimenez in njegovi kolegi aretirani, ko so poročali o protestih v Minneapolisu, kasneje pa so bili izpuščeni po potrditvi, da so novinarji; ker je bilo številnim novinarjem preprečeno, da bi prosto poročali o demonstracijah, kljub temu, da so nosili novinarske izkaznice na vidnem mestu, več desetin pa jih je bilo žrtev napadov policijskih sil, od katerih so nekateri utrpeli hude poškodbe; |
| --- | --- |

I.

ker so bili poročevalec CNN Omar Jimenez in njegovi kolegi aretirani, ko so poročali o protestih v Minneapolisu, kasneje pa so bili izpuščeni po potrditvi, da so novinarji; ker je bilo številnim novinarjem preprečeno, da bi prosto poročali o demonstracijah, kljub temu, da so nosili novinarske izkaznice na vidnem mestu, več desetin pa jih je bilo žrtev napadov policijskih sil, od katerih so nekateri utrpeli hude poškodbe;

| J. | ker je EU zavezana spoštovanju svobode izražanja in obveščanja ter svobode zbiranja in združevanja; ker morajo v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice in Sodišča Evropske unije vse omejitve temeljnih pravic in državljanskih svoboščin spoštovati načela zakonitosti, nujnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

J.

ker je EU zavezana spoštovanju svobode izražanja in obveščanja ter svobode zbiranja in združevanja; ker morajo v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice in Sodišča Evropske unije vse omejitve temeljnih pravic in državljanskih svoboščin spoštovati načela zakonitosti, nujnosti in sorazmernosti;

| K. | ker izvrševanje teh svoboščin vključuje tudi dolžnosti in odgovornosti in je zato lahko podrejeno obličnosti in pogojem, omejitvam ali kaznim, ki jih določa zakon in ki so nujne v demokratični družbi zaradi varnosti države, njene ozemeljske celovitosti, zaradi javne varnosti, preprečevanja neredov ali kaznivih dejanj, za varovanje zdravja ali morale, za varovanje ugleda ali pravic drugih ljudi, za preprečitev razkritja zaupnih informacij ali za varovanje avtoritete in nepristranskosti sodstva, kot določa 10. člen EKČP; |
| --- | --- |

K.

ker izvrševanje teh svoboščin vključuje tudi dolžnosti in odgovornosti in je zato lahko podrejeno obličnosti in pogojem, omejitvam ali kaznim, ki jih določa zakon in ki so nujne v demokratični družbi zaradi varnosti države, njene ozemeljske celovitosti, zaradi javne varnosti, preprečevanja neredov ali kaznivih dejanj, za varovanje zdravja ali morale, za varovanje ugleda ali pravic drugih ljudi, za preprečitev razkritja zaupnih informacij ali za varovanje avtoritete in nepristranskosti sodstva, kot določa 10. člen EKČP;

| L. | ker Evropska unija v skladu s členom 4(2) Pogodbe o Evropski uniji spoštuje temeljne državne funkcije držav članic, zlasti zagotavljanje ozemeljske celovitosti, vzdrževanje javnega reda in varovanje nacionalne varnosti; ker zlasti nacionalna varnost ostaja v izključni pristojnosti vsake države članice; |
| --- | --- |

L.

ker Evropska unija v skladu s členom 4(2) Pogodbe o Evropski uniji spoštuje temeljne državne funkcije držav članic, zlasti zagotavljanje ozemeljske celovitosti, vzdrževanje javnega reda in varovanje nacionalne varnosti; ker zlasti nacionalna varnost ostaja v izključni pristojnosti vsake države članice;

| M. | ker je po smrti Georgea Floyda in protestih v ZDA demonstriralo tudi na tisoče ljudi v evropskih mestih in drugih mestih po svetu v podporo protestom v ZDA, proti rasizmu in v podporo gibanju Black Lives Matter (življenja temnopoltih štejejo); ker gibanje Black Lives Matter ni novo; |
| --- | --- |

M.

ker je po smrti Georgea Floyda in protestih v ZDA demonstriralo tudi na tisoče ljudi v evropskih mestih in drugih mestih po svetu v podporo protestom v ZDA, proti rasizmu in v podporo gibanju Black Lives Matter (življenja temnopoltih štejejo); ker gibanje Black Lives Matter ni novo;

| N. | ker so v nekaterih državah članicah EU protesti okrepili gibanje proti rasizmu, katerega tarča so temnopolti in nebelci, prav tako pa so vodili k spominjanju na kolonialno preteklost Evrope in njene vloge v čezatlantski trgovini s sužnji; ker bi bilo treba te krivice in hudodelstva zoper človečnost priznati na ravni EU in nacionalni ravni ter jih obravnavati na institucionalni ravni in v izobraževalnem sistemu; |
| --- | --- |

N.

ker so v nekaterih državah članicah EU protesti okrepili gibanje proti rasizmu, katerega tarča so temnopolti in nebelci, prav tako pa so vodili k spominjanju na kolonialno preteklost Evrope in njene vloge v čezatlantski trgovini s sužnji; ker bi bilo treba te krivice in hudodelstva zoper človečnost priznati na ravni EU in nacionalni ravni ter jih obravnavati na institucionalni ravni in v izobraževalnem sistemu;

| O. | ker so nekateri v demokratični mednarodni skupnosti odločno zavrnili pretirano uporabo sile, obsodili vsakršno nasilje in rasizem ter pozvali, naj se vsi tovrstni incidenti obravnavajo hitro, učinkovito in ob popolnem spoštovanju pravne države in človekovih pravic; ker bi morali voditelji institucij EU javno in brez pridržkov obsoditi rasizem in policijsko nasilje, ki sta povzročila smrt Georgea Floyda in drugih; |
| --- | --- |

O.

ker so nekateri v demokratični mednarodni skupnosti odločno zavrnili pretirano uporabo sile, obsodili vsakršno nasilje in rasizem ter pozvali, naj se vsi tovrstni incidenti obravnavajo hitro, učinkovito in ob popolnem spoštovanju pravne države in človekovih pravic; ker bi morali voditelji institucij EU javno in brez pridržkov obsoditi rasizem in policijsko nasilje, ki sta povzročila smrt Georgea Floyda in drugih;

| P. | ker so demokracija, pravna država in temeljne pravice ključna načela zakonodaje EU; ker bi nas morala ta skupna načela in vrednote združevati v boju proti vsem oblikam nepravičnosti, rasizma in diskriminacije; |
| --- | --- |

P.

ker so demokracija, pravna država in temeljne pravice ključna načela zakonodaje EU; ker bi nas morala ta skupna načela in vrednote združevati v boju proti vsem oblikam nepravičnosti, rasizma in diskriminacije;

| Q. | ker sta pravici do enakega obravnavanja in nediskriminacije temeljni pravici, zapisani v Pogodbah in Listini o temeljnih pravicah, ter bi se morali v celoti spoštovati; |
| --- | --- |

Q.

ker sta pravici do enakega obravnavanja in nediskriminacije temeljni pravici, zapisani v Pogodbah in Listini o temeljnih pravicah, ter bi se morali v celoti spoštovati;

| R. | ker člen 21(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah določa, da je prepovedana vsakršna diskriminacija na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

R.

ker člen 21(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah določa, da je prepovedana vsakršna diskriminacija na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti;

| S. | ker moto EU „Združena v raznolikosti“ obsega ne le državljanstvo, ampak tudi vse zgoraj navedene podlage; |
| --- | --- |

S.

ker moto EU „Združena v raznolikosti“ obsega ne le državljanstvo, ampak tudi vse zgoraj navedene podlage;

| T. | ker je rasizem zaskrbljujoče vprašanje po vsem svetu in ker se povsod po svetu še vedno pojavljajo rasistični in ksenofobni pogledi; |
| --- | --- |

T.

ker je rasizem zaskrbljujoče vprašanje po vsem svetu in ker se povsod po svetu še vedno pojavljajo rasistični in ksenofobni pogledi;

| U. | ker se strukturni rasizem odraža tudi v socialno-ekonomskih neenakostih in revščini, ti dejavniki pa se medsebojno povezujejo in krepijo; ker je to še posebej vidno na trgu dela, kjer so najbolj prekarni delavci temnopolti, pa tudi pri stanovanjih in izobraževanju; ker morajo biti ukrepi za enakost in boj proti strukturnemu rasizmu usklajeni in se morajo sistematično obravnavati; |
| --- | --- |

U.

ker se strukturni rasizem odraža tudi v socialno-ekonomskih neenakostih in revščini, ti dejavniki pa se medsebojno povezujejo in krepijo; ker je to še posebej vidno na trgu dela, kjer so najbolj prekarni delavci temnopolti, pa tudi pri stanovanjih in izobraževanju; ker morajo biti ukrepi za enakost in boj proti strukturnemu rasizmu usklajeni in se morajo sistematično obravnavati;

| V. | ker sta po mnenju Agencije za temeljne pravice rasna diskriminacija in nadlegovanje v Evropski uniji še vedno običajna (8); ker so rasne in etnične manjšine žrtve nadlegovanja, nasilja in sovražnega govora na spletu in zunaj njega; ker se rasne in etnične manjšine v EU soočajo s strukturno diskriminacijo na vseh področjih, vključno s prebivališčem, zdravstvenim varstvom, zaposlovanjem in izobraževanjem; |
| --- | --- |

V.

ker sta po mnenju Agencije za temeljne pravice rasna diskriminacija in nadlegovanje v Evropski uniji še vedno običajna (8); ker so rasne in etnične manjšine žrtve nadlegovanja, nasilja in sovražnega govora na spletu in zunaj njega; ker se rasne in etnične manjšine v EU soočajo s strukturno diskriminacijo na vseh področjih, vključno s prebivališčem, zdravstvenim varstvom, zaposlovanjem in izobraževanjem;

| W. | ker je bilo v raziskavi Agencije za temeljne pravice ugotovljeno, da so rasno opredeljene skupine, ki jih v Evropi najbolj prizadenejo rasizem in diskriminacija na podlagi etničnega ali priseljenskega porekla, Romi ter osebe iz severne in podsaharske Afrike (9); ker raziskava Agencije za temeljne pravice ugotavlja tudi visoko stopnjo diskriminacije in rasizma do muslimanov (10) in judov (11); |
| --- | --- |

W.

ker je bilo v raziskavi Agencije za temeljne pravice ugotovljeno, da so rasno opredeljene skupine, ki jih v Evropi najbolj prizadenejo rasizem in diskriminacija na podlagi etničnega ali priseljenskega porekla, Romi ter osebe iz severne in podsaharske Afrike (9); ker raziskava Agencije za temeljne pravice ugotavlja tudi visoko stopnjo diskriminacije in rasizma do muslimanov (10) in judov (11);

| X. | ker nekateri mnenjski voditelji in politiki po vsej EU prevzemajo rasistično in ksenofobno držo, s tem pa spodbujajo družbeno ozračje, ki zagotavlja plodna tla za rasizem, diskriminacijo in kazniva dejanja iz sovraštva; ker to ozračje še dodatno spodbujajo populistična in ekstremistična gibanja, ki skušajo razdeliti družbo; ker so ta dejanja v nasprotju s skupnimi evropskimi vrednotami, katerim so se zavezale vse države članice; |
| --- | --- |

X.

ker nekateri mnenjski voditelji in politiki po vsej EU prevzemajo rasistično in ksenofobno držo, s tem pa spodbujajo družbeno ozračje, ki zagotavlja plodna tla za rasizem, diskriminacijo in kazniva dejanja iz sovraštva; ker to ozračje še dodatno spodbujajo populistična in ekstremistična gibanja, ki skušajo razdeliti družbo; ker so ta dejanja v nasprotju s skupnimi evropskimi vrednotami, katerim so se zavezale vse države članice;

| Y. | ker je cilj dela policije in organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj braniti varnost ljudi v EU in jih zaščititi pred kriminalom, terorizmom in nezakonitimi dejavnostmi ali dejanji ter izvajati zakone, včasih v težkih okoliščinah; ker policisti pogosto tvegajo svoje življenje, ko varujejo druge; |
| --- | --- |

Y.

ker je cilj dela policije in organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj braniti varnost ljudi v EU in jih zaščititi pred kriminalom, terorizmom in nezakonitimi dejavnostmi ali dejanji ter izvajati zakone, včasih v težkih okoliščinah; ker policisti pogosto tvegajo svoje življenje, ko varujejo druge;

| Z. | ker rasizem, diskriminacija ter prekomerna in smrtonosna uporaba sile s strani policije obstajajo tudi v EU; ker so bili organi kazenskega pregona v številnih državah članicah deležni kritik zaradi uporabe prekomerne sile; ker v primeru, ko se oseba sooči s policijo ali drugimi predstavniki državnih sil, uporaba fizične sile, ki ni bila nujno potrebna zaradi ravnanja te osebe, zmanjšuje človekovo dostojanstvo in načeloma predstavlja kršitev pravice iz člena 3 Evropske konvencije o človekovih pravicah (12); ker je treba nesorazmerno uporabo sile ostro obsoditi; |
| --- | --- |

Z.

ker rasizem, diskriminacija ter prekomerna in smrtonosna uporaba sile s strani policije obstajajo tudi v EU; ker so bili organi kazenskega pregona v številnih državah članicah deležni kritik zaradi uporabe prekomerne sile; ker v primeru, ko se oseba sooči s policijo ali drugimi predstavniki državnih sil, uporaba fizične sile, ki ni bila nujno potrebna zaradi ravnanja te osebe, zmanjšuje človekovo dostojanstvo in načeloma predstavlja kršitev pravice iz člena 3 Evropske konvencije o človekovih pravicah (12); ker je treba nesorazmerno uporabo sile ostro obsoditi;

| AA. | ker so v skladu s poročili Agencije za temeljne pravice temnopolti ljudje in nebelci v EU izpostavljeni rasnemu in diskriminatornemu profiliranju; ker je policija v petih letih pred raziskavo ustavila četrtino vseh oseb afriškega porekla, ki jih je anketirala Agencija za temeljne pravice, in ker je 41 % oseb to kontrolo označilo kot rasno profiliranje (13); |
| --- | --- |

AA.

ker so v skladu s poročili Agencije za temeljne pravice temnopolti ljudje in nebelci v EU izpostavljeni rasnemu in diskriminatornemu profiliranju; ker je policija v petih letih pred raziskavo ustavila četrtino vseh oseb afriškega porekla, ki jih je anketirala Agencija za temeljne pravice, in ker je 41 % oseb to kontrolo označilo kot rasno profiliranje (13);

| AB. | ker večina (63 %) žrtev rasističnih fizičnih napadov policije incidenta ni prijavila, ker se po njihovem mnenju ne bi nič spremenilo (34 %) ali ker ne zaupajo policiji ali se je bojijo (28 %) (14); ker je treba žrtvam policijskega nasilja zagotoviti zaščito in dostop do pravnega varstva; |
| --- | --- |

AB.

ker večina (63 %) žrtev rasističnih fizičnih napadov policije incidenta ni prijavila, ker se po njihovem mnenju ne bi nič spremenilo (34 %) ali ker ne zaupajo policiji ali se je bojijo (28 %) (14); ker je treba žrtvam policijskega nasilja zagotoviti zaščito in dostop do pravnega varstva;

| AC. | ker je bilo v letnem poročilu o kaznivih dejanjih iz sovraštva, ki ga je pripravil Urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODHIR), ugotovljeno, da so temnopolte osebe in nebelci pogosto tarče rasističnega nasilja, v številnih državah pa nista zagotovljeni pravna pomoč in finančna podpora žrtvam, ki okrevajo po nasilnih napadih; |
| --- | --- |

AC.

ker je bilo v letnem poročilu o kaznivih dejanjih iz sovraštva, ki ga je pripravil Urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODHIR), ugotovljeno, da so temnopolte osebe in nebelci pogosto tarče rasističnega nasilja, v številnih državah pa nista zagotovljeni pravna pomoč in finančna podpora žrtvam, ki okrevajo po nasilnih napadih;

| AD. | ker morajo institucije EU sprejeti konkretne ukrepe za odpravo strukturnega rasizma, diskriminacije in premajhne zastopanosti rasnih in etničnih manjšin v svojih strukturah; |
| --- | --- |

AD.

ker morajo institucije EU sprejeti konkretne ukrepe za odpravo strukturnega rasizma, diskriminacije in premajhne zastopanosti rasnih in etničnih manjšin v svojih strukturah;

| AE. | ker je treba okrepiti boj proti rasizmu in diskriminaciji v naših družbah, saj gre za skupno odgovornost; ker mora Evropska unija nujno razmisliti o tem vprašanju in se zavezati, da bo obravnavala strukturni rasizem in diskriminacijo, s katero se soočajo številne manjšine; |
| --- | --- |

AE.

ker je treba okrepiti boj proti rasizmu in diskriminaciji v naših družbah, saj gre za skupno odgovornost; ker mora Evropska unija nujno razmisliti o tem vprašanju in se zavezati, da bo obravnavala strukturni rasizem in diskriminacijo, s katero se soočajo številne manjšine;

| 1. | izjavlja, da življenja temnopoltih štejejo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zelo obsoja grozljive okoliščine smrti Georgea Floyda v ZDA, pa tudi podobne smrti drugod po svetu; izraža sožalje njegovim svojcem in prijateljem, pa tudi svojcem in prijateljem drugih žrtev; poziva oblasti, naj ta primer in podobne primere temeljito preiščejo ter odgovorne privedejo pred sodišče; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ostro obsoja vse oblike rasizma, sovraštva in nasilja, pa tudi morebitne fizične in verbalne napade na osebe določene rase ali etničnega porekla, vere ali prepričanja ter državljanstva v javnem in zasebnem življenju; opozarja, da v naši družbi ni prostora za rasizem in diskriminacijo; poziva Komisijo, Evropski svet in Svet, naj ostro in odločno nasprotujejo rasizmu, nasilju in nepravičnosti v Evropi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva vlado in oblasti v Združenih državah Amerike, naj odločno ukrepajo proti strukturnemu rasizmu in neenakosti v državi, ki se kažejo v policijskem nasilju; obsoja policijsko ravnanje zoper miroljubne protestnike in novinarje ter zelo obžaluje grožnje predsednika ZDA, da bo nadnje poslal vojsko; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podpira najnovejše množične proteste proti rasizmu in diskriminaciji, ki so se po smrti Georgea Floyda začeli v prestolnicah in mestih po svetu; poudarja, da protestniki pozivajo, da se je treba zoperstaviti zatiranju in strukturnemu nasilju v Evropi; izraža solidarnost, spoštovanje in podporo miroljubnim protestom ter meni, da mora naša družba izkoreniniti strukturni rasizem in neenakost; želi spomniti, da ima vsak posameznik na podlagi mednarodnih pogodb pravico do miroljubnega protesta; obsoja posamezne nasilne incidente; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obsoja vse oblike belske prevlade, vključno z uporabo sloganov, katerih namen je spodkopati ali odvračati od gibanja Black Lives Matter in zmanjšati njegov pomen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obsoja plenjenje, požige, vandalizem ter uničenje javne in zasebne lastnine, ki so jo povzročili nekateri nasilni protestniki; obsoja ekstremistične in protidemokratične sile, ki namerno zlorabljajo miroljubne proteste, da bi zaostrili konflikte ter širili nered in anarhijo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva vse voditelje in državljane, naj ne pozabijo na vrednote ter naj bolj spodbujajo človekove pravice, demokracijo, enakost pred zakonom ter svobodne in neodvisne medije; obsoja izjave in dejanja voditeljev, ki lahko ogrozijo te vrednote ter povečajo razkol v naši družbi; želi spomniti, da na teh vrednotah temeljijo EU in ZDA ter naše čezatlantsko sodelovanje; poudarja, kako pomembno je, da v čezatlantskem dialogu zakonodajalcev tesneje medparlamentarno sodelujemo in si na bližnjem ponovnem srečanju izmenjamo mnenja in dobro prakso ter opredelimo pravna sredstva za boj proti strukturnemu rasizmu in za varstvo človekovih pravic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva k tesnejšemu večstranskemu sodelovanju v boju proti rasizmu in diskriminaciji; poziva Komisijo, naj v boju proti rasizmu na mednarodni ravni tesneje sodeluje z mednarodnimi akterji, kot so Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi, OZN, Afriška unija in Svet Evrope, pa tudi z drugimi mednarodnimi partnerji; pozdravlja, da je 54 afriških držav zahtevalo, da se 17. junija 2020 v Svetu OZN za človekove pravic nujno razpravlja o rasistično motiviranih kršitvah človekovih pravic, sistemskem rasizmu, policijskem nasilju in nasilju nad miroljubnimi protestniki; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva institucije, organe in agencije EU ter države članice, naj vsako nesorazmerno uporabo sile in rasistične težnje organov pregona v EU, ZDA in po svetu ostro javno obsodijo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da je boj proti rasizmu horizontalno vprašanje in bi ga bilo treba upoštevati na vseh političnih področjih Unije; opozarja, da naj bi imeli vsi državljani kot posamezniki ali v skupini pravico do zaščite pred temi neenakostmi, kar pomeni, da je treba njihove pravice ter njihovo polno in enako uveljavljanje spodbujati s pozitivnimi ukrepi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | želi spomniti, da je 26. marca 2019 sprejel resolucijo o temeljnih pravicah oseb afriškega porekla, in poziva EU in države članice, naj jo nujno začnejo izvajati; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je zelo zaskrbljen zaradi primerov desničarskega ekstremizma v varnostnih silah, ki so v EU prišli na dan v zadnjih letih (15); |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva institucije EU in države članice, naj uradno priznajo pretekle krivice in hudodelstva zoper človečnost, storjena nad temnopoltimi, nebelci in Romi; izjavlja, da je suženjstvo hudodelstvo zoper človečnost, in poziva, naj se 2. december razglasi za evropski dan spomina na odpravo trgovine s sužnji; poziva države članice, naj v šolske učne načrte vključijo pouk zgodovine temnopoltih, nebelcev in Romov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponavlja, da ima pri odpravljanju predsodkov in stereotipov ter spodbujanju strpnosti, razumevanja in raznolikosti ključno vlogo izobraževanje, ter poudarja, da je izobraževanje tudi nadvse pomembno orodje za končanje strukturne diskriminacije in rasizma v naši družbi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice, naj obsodijo rasistične in afrofobne tradicije, kot je barvanje obraza v črno barvo, in se jim odpovejo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva voditelje EU, naj kmalu organizirajo evropski vrh proti rasizmu za odpravo strukturne diskriminacije v Evropi; poziva Komisijo, naj predlaga celovito strategijo proti rasizmu in diskriminaciji ter okvir EU za nacionalne akcijske načrte proti rasizmu s posebnim delom o boju proti temu pojavu v službah kazenskega pregona, in sicer s presečnim pristopom; poziva Svet, naj oblikuje posebno sestavo Sveta za enakost; poziva institucije EU, naj ustanovijo medinstitucionalno projektno skupino za boj proti rasizmu in diskriminaciji na ravni EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice, naj na vseh področjih spodbujajo protidiskriminacijske politike in naj v tesnem sodelovanju s civilno družbo in prizadetimi skupnostmi pripravijo nacionalne akcijske načrte proti rasizmu, ki bodo obravnavali izobraževanje, stanovanjska vprašanja, zdravje, zaposlovanje, delo policije, socialne storitve, pravosodni sistem ter politično udeležbo in zastopanost; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva, naj vse protidiskriminacijske politike upoštevajo medsektorski pristop in vidik spola za boj proti večplastni diskriminaciji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice, naj okrepijo ukrepe za povečanje raznolikosti policijskih sil in vzpostavijo okvire za dialog in sodelovanje med policijo in skupnostmi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | glasno poziva k boju proti diskriminaciji na kateri koli podlagi v EU in zato poziva Svet, naj nemudoma spet začne pogajanja o horizontalni direktivi o nediskriminaciji, ki jih blokira že vse od leta 2008, ko je Komisija vložila predlog, ter jih zaključi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obsoja vse primere kaznivih dejanj iz sovraštva in sovražnega govora na spletu in drugje, ki se vsakodnevno dogajajo v EU, in opozarja, da za rasistični in ksenofobni govor ne velja svoboda izražanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vztraja, da morajo države članice uveljaviti in ustrezno izvrševati Okvirni sklep Sveta 2008/913/JHA z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi, in sicer je treba preiskati vzroke za kazniva dejanja, kot so predsodki zaradi rase oziroma zaradi nacionalne ali etnične pripadnosti, ter zagotoviti, da se rasistična kazniva dejanja iz sovraštva evidentirajo, preiščejo, preganjajo in kaznujejo; poleg tega poziva Komisijo, naj pregleda in po potrebi spremeni okvirno direktivo in njeno izvajanje ter naj ukrepa proti državam članicam, ki je ne izvajajo v celoti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja države članice, da je treba vzpostaviti neodvisne mehanizme za pritožbe proti policiji, ki bi vodili preiskave v primerih policijskih kršitev in zlorabe; poudarja, da je za demokratično delovanje policije potrebno, da je policija odgovorna za svoja dejanja pred zakonom, javnimi organi in celotno javnostjo, ki ji služi; meni, da je ključna zahteva za odgovornost vzdrževanje učinkovitih in uspešnih instrumentov nadzora; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za zbiranje podatkov, razčlenjenih glede na raso in etično poreklo (kot je opredeljeno v direktivi o rasni enakosti), ki se zagotovijo prostovoljno in anonimno; meni, da bi bilo treba podatke o etnični diskriminaciji in kaznivih dejanjih iz sovraštva v skladu z ustreznimi nacionalnimi pravnimi okviri in zakonodajo EU o varstvu podatkov zbirati le za namene zagotavljanja izvora rasističnega in diskriminatornega govora in dejanj ter boja proti njim; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je seznanjen, da bo Komisija pripravila prvo letno poročilo o pravni državi, katerega področje uporabe je sicer omejeno; ponovno poziva k celovitemu mehanizmu o demokraciji, pravni državi in temeljnih pravicah, ki bi moral vključevati spremljanje stanja glede rasizma in diskriminacije v vseh državah članicah EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | obsoja rasno in etnično profiliranje, ki ga uporabljajo policija in organi kazenskega pregona, ter meni, da morajo policija in sile kazenskega pregona biti zgled na področju boja proti rasizmu in diskriminaciji; poziva EU in države članice, naj razvijejo politike in ukrepe za boj proti diskriminaciji ter končajo vse oblike rasnega ali etičnega profiliranja na področju kazenskega pregona, v okviru ukrepov proti terorizmu in pri nadzoru priseljevanja; še posebej poudarja, da se morajo nove tehnologije, ki jih uporabljajo organi pregona, zasnovati in uporabljati tako, da ne bodo povzročala diskriminacije rasnih in etničnih manjšin; predlaga ukrepe za boljše usposabljanje pripadnikov policije in organov kazenskega pregona o strategijah proti rasizmu in diskriminaciji, pa tudi za preprečevanje in odkrivanje rasnega profiliranja ter ukrepanje proti njemu; poziva države članice, naj primerov policijskega nasilja in zlorab ne pustijo nekaznovanih, temveč naj jih ustrezno preiščejo, sodno preganjajo in kaznujejo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | obsoja uporabo nasilja in nesorazmerne ukrepe državnih organov; poziva pristojne organe, naj v primeru suma ali obtožb o uporabi nesorazmerne sile zagotovijo pregledno, nepristransko, neodvisno in učinkovito preiskavo; opozarja, da morajo organi pregona odgovorno opravljati svoje naloge in ravnati v skladu z ustreznimi pravnimi in operativnimi okviri, zlasti z osnovnimi načeli OZN o uporabi sile in strelnega orožja s strani uslužbencev organov pregona; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bo uporaba sile s strani organov pregona vedno zakonita, sorazmerna, nujna in zadnja možnost ter da bosta pri tem varovana človeško življenje in telesna nedotakljivost; ugotavlja, da je pretirana uporaba sile proti množicam v nasprotju z načelom sorazmernosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opozarja na pravico državljanov, da snemajo prizore policijskega nasilja, ki se lahko uporabijo kot dokaz, in da policija ali odgovorni organ ljudem nikoli ne bi smel groziti med snemanjem in da niso dolžni uničiti dokazov ali pristati na odvzem osebnih predmetov, da bi jim preprečili pričanje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj ustanovi neodvisno strokovno skupino, ki bo pripravila kodeks policijske etike EU, v katerem bodo določena načela in smernice za cilje, uspešnost, spremljanje in kontrolo policije v demokratičnih družbah, v katerih vlada pravna država, ki bodo policijskim akterjem v pomoč pri vsakodnevnem delu, da bodo ustrezno izvrševali prepoved rasizma, diskriminacije in etičnega profiliranja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da so svobodni mediji temelj vsake demokracije; se zaveda, da imajo novinarji in fotoreporterji pomembno vlogo pri poročanju o nesorazmernem nasilju, ter obsoja vse primere, ko so bili tarča namernih napadov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva ustrezne agencije EU, med drugim Agencijo za temeljne pravice, Agencijo za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in Agencijo za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, naj si v okviru svojega mandata bolj prizadevajo v boju proti rasizmu in diskriminaciji; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva k resnim zavezam financiranju v naslednjem večletnem finančnem okviru za boj proti rasizmu in diskriminaciji v EU; obžaluje, da se je predlagani znesek v razdelku za pravosodje, pravice in vrednote v predlogu sprememb Komisije večletnega finančnega okvira znatno znižal; poziva Komisijo, naj se učinkovito odzove na zaskrbljenost, ker se v nekaterih državah članicah prostor za neodvisno civilno družbo vse bolj krči; ponavlja, kako pomembno je zagotoviti dovolj sredstev za podporo dejavnosti civilnodružbenih akterjev, ki se borijo proti rasizmu in diskriminaciji; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da subjekti, ki izvajajo diskriminatorne dejavnosti proti rasno opredeljenim skupnostim ali sprejemajo odločitve ali izvajajo ukrepe v ta namen, ne bi smeli biti upravičeni do financiranja iz proračuna Unije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | obsoja, da se ekstremistična in ksenofobna politična gibanja po svetu vse bolj zatekajo k izkrivljanju zgodovinskih, statističnih in znanstvenih dejstev ter uporabljajo simboliko in retoriko, ki odraža elemente totalitarne propagande, tudi rasizma, antisemitizma in sovraštva do manjšin; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku Evropske unije za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, Organizaciji združenih narodov, predsedniku ZDA Donaldu Trumpu in njegovi administraciji ter kongresu ZDA. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(2)  UL L 328, 6.12.2008, str. 55.

(3)  UL L 315, 14.11.2012, str. 57.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0032.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0239.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0127.

(7)  https://www.ncbi.nih.gov/pmc/articles/PMC5559881/

(8)  https://fra.europa.eu/en/news/2019/rising-inequalities-and-harassment-fundamental-rights-protection-falters

(9)  https://fra.europa.eu/en/publication/2017/second-european-union-minorities-and-discrimination-survey-main-results/

(10)  https://fra.europa.eu/en/publication/2017/second-european-union-minorities-and-discrimination-survey-muslims-selected

(11)  https://fra.europa.eu/en/publication/2018/experiences-and-perceptions-antisemitism-second-survey-discrimination-and-hate

(12)  Sodba ESČP z dne 17. aprila 2012 v zadevi Rizvanov proti Azerbajdžanu, odstavek 49.

(13)  FRA, Druga raziskava o manjšinah in diskriminaciji v Evropski uniji: „Being black in the EU“ (Biti temnopolt v EU), https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/c046fe4f-388-11e8-9982-01aa75ed71a1/language-en.

(14)  FRA, Druga raziskava o manjšinah in diskriminaciji v Evropski uniji: „Being black in the EU“ (Biti temnopolt v EU), https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/c046fe4f-388-11e8-9982-01aa75ed71a1/language-en

(15)  https://www.dw.com/en/germany-over-500-right-wing-extremists-suspected-in-bundeswehr/a-52152558

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/71 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/71

---

P9_TA(2020)0174

Zakon Ljudske republike Kitajske o nacionalni varnosti v Hongkongu in nujnost, da se EU zavzame za visoko stopnjo avtonomije Hongkonga

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o zakonu Ljudske republike Kitajske o nacionalni varnosti v Hongkongu in nujnosti, da se EU zavzame za visoko stopnjo avtonomije Hongkonga (2020/2665(RSP))

(2021/C 362/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 18. julija 2019 o razmerah v Hongkongu (1), z dne 24. novembra 2016 o primeru Guija Minhaja, zaprtega založnika na Kitajskem (2), z dne 4. februarja 2016 o primeru pogrešanih knjižnih založnikov v Hongkongu (3) ter svojih prejšnjih priporočil v zvezi s Hongkongom, zlasti priporočila z dne 13. decembra 2017 o Hongkongu, 20 let po predaji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 18. julija 2019 o razmerah v Hongkongu (1), z dne 24. novembra 2016 o primeru Guija Minhaja, zaprtega založnika na Kitajskem (2), z dne 4. februarja 2016 o primeru pogrešanih knjižnih založnikov v Hongkongu (3) ter svojih prejšnjih priporočil v zvezi s Hongkongom, zlasti priporočila z dne 13. decembra 2017 o Hongkongu, 20 let po predaji (4),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kitajski, zlasti z dne 12. septembra 2018 (5) in z dne 16. decembra 2015 (6) o odnosih med EU in Kitajsko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kitajski, zlasti z dne 12. septembra 2018 (5) in z dne 16. decembra 2015 (6) o odnosih med EU in Kitajsko,

| — | ob upoštevanju, da je kitajski narodni ljudski kongres 28. maja 2020 sprejel resolucijo o zakonu o nacionalni varnosti v Hongkongu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je kitajski narodni ljudski kongres 28. maja 2020 sprejel resolucijo o zakonu o nacionalni varnosti v Hongkongu,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v imenu Evropske unije z dni 22. in 29. maja 2020 o Hongkongu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v imenu Evropske unije z dni 22. in 29. maja 2020 o Hongkongu,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z 21. vrhunskega srečanja med EU in Kitajsko dne 9. aprila 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z 21. vrhunskega srečanja med EU in Kitajsko dne 9. aprila 2019,

| — | ob upoštevanju temeljnega zakona Posebnega upravnega območja Hongkong, ki je bil sprejet 4. aprila 1990 in je začel veljati 1. julija 1997, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju temeljnega zakona Posebnega upravnega območja Hongkong, ki je bil sprejet 4. aprila 1990 in je začel veljati 1. julija 1997,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednice/visoke predstavnice z dne 22. junija 2016 o elementih za novo strategijo EU o Kitajski (JOIN(2016)0030), skupnega sporočila Komisije in podpredsednice/visoke predstavnice z dne 12. marca 2019 z naslovom „EU-Kitajska: strateška vizija“ (JOIN(2019)0005) ter sklepov Sveta z dne 18. julija 2016 o strategiji EU o Kitajski, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednice/visoke predstavnice z dne 22. junija 2016 o elementih za novo strategijo EU o Kitajski (JOIN(2016)0030), skupnega sporočila Komisije in podpredsednice/visoke predstavnice z dne 12. marca 2019 z naslovom „EU-Kitajska: strateška vizija“ (JOIN(2019)0005) ter sklepov Sveta z dne 18. julija 2016 o strategiji EU o Kitajski,

| — | ob upoštevanju skupnih sporočil Komisije in podpredsednice/visoke predstavnice z dne 8. maja 2019 (JOIN(2019)0008), dne 26. aprila 2017 (JOIN(2016)0016) in dne 25. aprila 2016 (JOIN(2016)0010) o letnem poročilu o posebnem upravnem območju Hongkong in drugih 20 podobnih poročil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih sporočil Komisije in podpredsednice/visoke predstavnice z dne 8. maja 2019 (JOIN(2019)0008), dne 26. aprila 2017 (JOIN(2016)0016) in dne 25. aprila 2016 (JOIN(2016)0010) o letnem poročilu o posebnem upravnem območju Hongkong in drugih 20 podobnih poročil,

| — | ob upoštevanju 13. letnega strukturiranega dialoga, ki je potekal 28. novembra 2019 v Hongkongu, in 37. dialoga o človekovih pravicah med EU in Kitajsko, ki je potekal v Bruslju 1. in 2. aprila 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 13. letnega strukturiranega dialoga, ki je potekal 28. novembra 2019 v Hongkongu, in 37. dialoga o človekovih pravicah med EU in Kitajsko, ki je potekal v Bruslju 1. in 2. aprila 2019,

| — | ob upoštevanju skupne izjave vlade Združenega kraljestva in vlade Ljudske republike Kitajske z dne 19. decembra 1984 o vprašanju Hongkonga, znane tudi kot skupna izjava Kitajske in Velike Britanije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave vlade Združenega kraljestva in vlade Ljudske republike Kitajske z dne 19. decembra 1984 o vprašanju Hongkonga, znane tudi kot skupna izjava Kitajske in Velike Britanije,

| — | ob upoštevanju politike „ene Kitajske“, ki jo vodi EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politike „ene Kitajske“, ki jo vodi EU,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je skupna izjava Kitajske in Velike Britanije iz leta 1984 zajamčila, pa tudi temeljni zakon posebnega upravnega območja Hongkong iz leta 1990 določa, da bo Hongkong ohranil samostojnost in neodvisnost izvršilne, zakonodajne in sodne oblasti ter osnovne pravice in svoboščine, vključno s svobodo govora, zbiranja, združevanja in tiska še 50 let po predaji suverenosti; ker temeljni zakon Posebnega upravnega območja Hongkong vsebuje določbe, ki zagotavljajo njegovo avtonomijo pri ohranjanju varnosti in reda ter pri izvajanju zakonodaje o izdaji, odcepitvi, uporu ali prevratu proti centralni ljudski vladi; ker skupna izjava in temeljni zakon določata načelo „ena država, dva sistema“, o katerem sta se dogovorila Kitajska in Združeno kraljestvo; ker je mednarodne sporazume, ki zagotavljajo te pravice, podpisala in ratificirala tudi Ljudska republika Kitajska in s tem priznala pomen in univerzalnost človekovih pravic; ker je Hongkong pogodbenik Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

A.

ker je skupna izjava Kitajske in Velike Britanije iz leta 1984 zajamčila, pa tudi temeljni zakon posebnega upravnega območja Hongkong iz leta 1990 določa, da bo Hongkong ohranil samostojnost in neodvisnost izvršilne, zakonodajne in sodne oblasti ter osnovne pravice in svoboščine, vključno s svobodo govora, zbiranja, združevanja in tiska še 50 let po predaji suverenosti; ker temeljni zakon Posebnega upravnega območja Hongkong vsebuje določbe, ki zagotavljajo njegovo avtonomijo pri ohranjanju varnosti in reda ter pri izvajanju zakonodaje o izdaji, odcepitvi, uporu ali prevratu proti centralni ljudski vladi; ker skupna izjava in temeljni zakon določata načelo „ena država, dva sistema“, o katerem sta se dogovorila Kitajska in Združeno kraljestvo; ker je mednarodne sporazume, ki zagotavljajo te pravice, podpisala in ratificirala tudi Ljudska republika Kitajska in s tem priznala pomen in univerzalnost človekovih pravic; ker je Hongkong pogodbenik Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah;

| B. | ker se EU zavzema za spoštovanje človekovih pravic, demokracije in pravne države ter jih spodbuja, saj so to osrednje vrednote, ki usmerjajo naše odnose z Ljudsko republiko Kitajsko, kar je skladno z zavezami EU, da bo te vrednote podpirala pri zunanjem delovanju; ker EU še naprej neomajno podpira, da Hongkong v skladu z načelom „ena država, dva sistema“ ostane stabilen in v njem še naprej vlada blaginja, in pripisuje velik pomen temu, da Hongkong ohrani visoko stopnjo avtonomije v skladu s temeljnim zakonom in mednarodnimi zavezami, pa tudi spoštovanju omenjenega načela; ker kitajske oblasti že od protesta gibanja Occupy kršijo načelo „ena država, dva sistema“, saj se vmešavajo, zapirajo politične voditelje, omejujejo svobodo govora, poleg tega je vse več prisilnih izginotij, knjigarne in medijske hiše pa so pokupili lastniki, naklonjeni Pekingu; |
| --- | --- |

B.

ker se EU zavzema za spoštovanje človekovih pravic, demokracije in pravne države ter jih spodbuja, saj so to osrednje vrednote, ki usmerjajo naše odnose z Ljudsko republiko Kitajsko, kar je skladno z zavezami EU, da bo te vrednote podpirala pri zunanjem delovanju; ker EU še naprej neomajno podpira, da Hongkong v skladu z načelom „ena država, dva sistema“ ostane stabilen in v njem še naprej vlada blaginja, in pripisuje velik pomen temu, da Hongkong ohrani visoko stopnjo avtonomije v skladu s temeljnim zakonom in mednarodnimi zavezami, pa tudi spoštovanju omenjenega načela; ker kitajske oblasti že od protesta gibanja Occupy kršijo načelo „ena država, dva sistema“, saj se vmešavajo, zapirajo politične voditelje, omejujejo svobodo govora, poleg tega je vse več prisilnih izginotij, knjigarne in medijske hiše pa so pokupili lastniki, naklonjeni Pekingu;

| C. | ker je nacionalni ljudski kongres 28. maja 2020 sprejel resolucijo, ki pooblašča stalni odbor nacionalnega ljudskega kongresa, da sprejme zakonodajo proti separatizmu, spodkopavanju državne oblasti, terorizmu in tujemu vmešavanju v Hongkongu, ter navaja druge ukrepe, ki naj bi bili sprejeti, med drugim izobraževanje o nacionalni varnosti, vzpostavitev organov centralne ljudske vlade za nacionalno varnost v Hongkongu in redno poročanje izvršne voditeljice centralni ljudski vladi o tem, kako uspešno Hongkong opravlja svojo dolžnost varovanja nacionalne varnosti; |
| --- | --- |

C.

ker je nacionalni ljudski kongres 28. maja 2020 sprejel resolucijo, ki pooblašča stalni odbor nacionalnega ljudskega kongresa, da sprejme zakonodajo proti separatizmu, spodkopavanju državne oblasti, terorizmu in tujemu vmešavanju v Hongkongu, ter navaja druge ukrepe, ki naj bi bili sprejeti, med drugim izobraževanje o nacionalni varnosti, vzpostavitev organov centralne ljudske vlade za nacionalno varnost v Hongkongu in redno poročanje izvršne voditeljice centralni ljudski vladi o tem, kako uspešno Hongkong opravlja svojo dolžnost varovanja nacionalne varnosti;

| D. | ker mednarodna skupnost meni, da ta odločitev ogroža načelo „ena država, dva sistema“, ne upošteva določb temeljnega zakona in skupne izjave Kitajske in Velike Britanije, je v nasprotju z zavezami Hongkonga o človekovih pravicah, v celoti zaobide hongkonški zakonodajni proces in je zadnji in najbolj očiten poskus Pekinga v dolgoletnih prizadevanjih za omejitev svobode in avtonomije Hongkonga in državljanskih svoboščin njegovih državljanov; |
| --- | --- |

D.

ker mednarodna skupnost meni, da ta odločitev ogroža načelo „ena država, dva sistema“, ne upošteva določb temeljnega zakona in skupne izjave Kitajske in Velike Britanije, je v nasprotju z zavezami Hongkonga o človekovih pravicah, v celoti zaobide hongkonški zakonodajni proces in je zadnji in najbolj očiten poskus Pekinga v dolgoletnih prizadevanjih za omejitev svobode in avtonomije Hongkonga in državljanskih svoboščin njegovih državljanov;

| E. | ker so prebivalci Hongkonga v zadnjih letih šli na ulice v večjem številu kot kdaj koli prej in tako uveljavljali temeljno pravico do zbiranja in protestiranja; ker ta zakon, namesto da bi zmanjšal sedanje napetosti v hongkonški politiki in družbi, še dodatno podžiga nemire; ker je uprava Hongkonga februarja 2019 vložila predlog zakona o storilcih kaznivih dejanj na begu in vzajemni pravni pomoči v kazenskih zadevah (predlog spremembe), da bi spremenila odlok o storilcih kaznivih dejanj kljub velikemu nasprotovanju tamkajšnjih državljanov, kar je v Hongkongu v letih 2019 in 2020 sprožilo velike proteste, po 20 tednih protestov pa je bil predlog umaknjen; |
| --- | --- |

E.

ker so prebivalci Hongkonga v zadnjih letih šli na ulice v večjem številu kot kdaj koli prej in tako uveljavljali temeljno pravico do zbiranja in protestiranja; ker ta zakon, namesto da bi zmanjšal sedanje napetosti v hongkonški politiki in družbi, še dodatno podžiga nemire; ker je uprava Hongkonga februarja 2019 vložila predlog zakona o storilcih kaznivih dejanj na begu in vzajemni pravni pomoči v kazenskih zadevah (predlog spremembe), da bi spremenila odlok o storilcih kaznivih dejanj kljub velikemu nasprotovanju tamkajšnjih državljanov, kar je v Hongkongu v letih 2019 in 2020 sprožilo velike proteste, po 20 tednih protestov pa je bil predlog umaknjen;

| F. | ker je Peking aprila in maja 2020 podvojil prizadevanja za prevzem oblasti v Hongkongu, pri tem pa je bilo utišanih, aretiranih in preganjanih na stotine prodemokratičnih aktivistov in opozicijskih skupin; ker hongkonška policija ni bila kaznovana za nasilje nad protestniki v letih 2019 in 2020; ker je bilo 27. maja 2020 med demonstracijami proti kitajskemu zakonu proti vstajam aretiranih več kot 360 hongkonških prodemokratičnih aktivistov; ker je hongkonška policija ukrepe za omejevanje socialnih stikov zaradi bolezni COVID-19 izkoristila, da je z odvečno in čezmerno silo nastopila proti večinoma miroljubnim protestnikom, pri tem pa uporabila tudi solzivec, gumijaste naboje, izstrelke v vrečkah in obrambna razpršila; |
| --- | --- |

F.

ker je Peking aprila in maja 2020 podvojil prizadevanja za prevzem oblasti v Hongkongu, pri tem pa je bilo utišanih, aretiranih in preganjanih na stotine prodemokratičnih aktivistov in opozicijskih skupin; ker hongkonška policija ni bila kaznovana za nasilje nad protestniki v letih 2019 in 2020; ker je bilo 27. maja 2020 med demonstracijami proti kitajskemu zakonu proti vstajam aretiranih več kot 360 hongkonških prodemokratičnih aktivistov; ker je hongkonška policija ukrepe za omejevanje socialnih stikov zaradi bolezni COVID-19 izkoristila, da je z odvečno in čezmerno silo nastopila proti večinoma miroljubnim protestnikom, pri tem pa uporabila tudi solzivec, gumijaste naboje, izstrelke v vrečkah in obrambna razpršila;

| G. | ker so poslanci Evropskega parlamenta izvršno voditeljico 20. aprila 2020 pozvali, naj poskrbi za umik obtožb proti 15 prodemokratičnim aktivistom, ki so se leta 2019 v Hongkongu udeležili miroljubnih protestov; ker so strokovnjaki OZN za človekove pravice 13. maja 2020 pozvali organe Posebnega upravnega območja Hongkong, naj nemudoma opustijo kazenski pregon 15 prodemokratičnih aktivistov; |
| --- | --- |

G.

ker so poslanci Evropskega parlamenta izvršno voditeljico 20. aprila 2020 pozvali, naj poskrbi za umik obtožb proti 15 prodemokratičnim aktivistom, ki so se leta 2019 v Hongkongu udeležili miroljubnih protestov; ker so strokovnjaki OZN za človekove pravice 13. maja 2020 pozvali organe Posebnega upravnega območja Hongkong, naj nemudoma opustijo kazenski pregon 15 prodemokratičnih aktivistov;

| H. | ker bi bilo v skladu s predlaganim nacionalnim varnostnim načrtom mogoče prepovedati in preganjati skupine aktivistov, sodišča bi smela za kršitve nacionalne varnosti naložiti dolge zaporne kazni, kitajske varnostne službe bi lahko v mestu odkrito delovale, nova prepoved terorizma pa bi kitajskim organom in ter varnostnim in vojaškim silam dala obsežno in nekontrolirano diskrecijsko pravico za delovanje v Hongkongu; ker naj bi organi pregona celinske Kitajske že nezakonito delovali v Hongkongu; ker je vsako delovanje organov kazenskega pregona iz Ljudske republike Kitajske v Hongkongu huda kršitev načela „ena država, dva sistema“; |
| --- | --- |

H.

ker bi bilo v skladu s predlaganim nacionalnim varnostnim načrtom mogoče prepovedati in preganjati skupine aktivistov, sodišča bi smela za kršitve nacionalne varnosti naložiti dolge zaporne kazni, kitajske varnostne službe bi lahko v mestu odkrito delovale, nova prepoved terorizma pa bi kitajskim organom in ter varnostnim in vojaškim silam dala obsežno in nekontrolirano diskrecijsko pravico za delovanje v Hongkongu; ker naj bi organi pregona celinske Kitajske že nezakonito delovali v Hongkongu; ker je vsako delovanje organov kazenskega pregona iz Ljudske republike Kitajske v Hongkongu huda kršitev načela „ena država, dva sistema“;

| I. | ker je hongkonška voditeljica Carrie Lam zagovarjala zakonodajo, ki jo predlaga Peking, in priznala, da v Hongkongu ne bo javnega posvetovanja o varnostnem načrtu, ter trdila, da pravice in svoboščine niso absolutne; ker je izvršna voditeljica v pismu, ki je bilo 29. maja 2020 objavljeno v časopisih, pozvala prebivalce Hongkonga, naj pokažejo polno razumevanje za sklep, ki ga je sprejel nacionalni ljudski kongres, in ga odločno podprejo, |
| --- | --- |

I.

ker je hongkonška voditeljica Carrie Lam zagovarjala zakonodajo, ki jo predlaga Peking, in priznala, da v Hongkongu ne bo javnega posvetovanja o varnostnem načrtu, ter trdila, da pravice in svoboščine niso absolutne; ker je izvršna voditeljica v pismu, ki je bilo 29. maja 2020 objavljeno v časopisih, pozvala prebivalce Hongkonga, naj pokažejo polno razumevanje za sklep, ki ga je sprejel nacionalni ljudski kongres, in ga odločno podprejo,

| J. | ker je državni svet Ljudske republike Kitajske 10. junija 2014 izdal belo knjigo o izvajanju politike „ena država, dva sistema“ v Hongkongu v praksi in v njej poudaril, da je avtonomija posebnega upravnega območja Hongkong navsezadnje odvisna od odobritve centralne vlade Ljudske republike Kitajske; ker je kitajska vlada Hongkong pozvala, naj sprejme politiko ničelne tolerance do vsake omembe samoodločanja ali neodvisnosti, razlogi za to pa naj bi bili nacionalna varnost in neskladnost s temeljnim zakonom; |
| --- | --- |

J.

ker je državni svet Ljudske republike Kitajske 10. junija 2014 izdal belo knjigo o izvajanju politike „ena država, dva sistema“ v Hongkongu v praksi in v njej poudaril, da je avtonomija posebnega upravnega območja Hongkong navsezadnje odvisna od odobritve centralne vlade Ljudske republike Kitajske; ker je kitajska vlada Hongkong pozvala, naj sprejme politiko ničelne tolerance do vsake omembe samoodločanja ali neodvisnosti, razlogi za to pa naj bi bili nacionalna varnost in neskladnost s temeljnim zakonom;

| K. | ker kitajsko sodstvo ne deluje neodvisno od vlade in Kitajske komunistične partije ter se ga povezuje s samovoljnimi pridržanji, mučenjem in drugimi oblikami slabega ravnanja, resnimi kršitvami pravice do poštenega sojenja, prisilnimi izginotji in različnimi sistemi pridržanja brez možnosti stikov in sojenja; |
| --- | --- |

K.

ker kitajsko sodstvo ne deluje neodvisno od vlade in Kitajske komunistične partije ter se ga povezuje s samovoljnimi pridržanji, mučenjem in drugimi oblikami slabega ravnanja, resnimi kršitvami pravice do poštenega sojenja, prisilnimi izginotji in različnimi sistemi pridržanja brez možnosti stikov in sojenja;

| L. | ker je mednarodna medstrankarska koalicija pod vodstvom nekdanjega guvernerja Hongkonga lorda Pattena, ki se ji je doslej pridružilo okrog 900 parlamentarcev in nosilcev političnega odločanja iz 40 držav, podala izjavo, v kateri obsoja, da Peking v Hongkongu enostransko uvaja zakonodajo o nacionalni varnosti, in poziva vlade, ki se z njo strinjajo, naj se združijo proti tej očitni kršitvi skupne izjave Kitajske in Velike Britanije; |
| --- | --- |

L.

ker je mednarodna medstrankarska koalicija pod vodstvom nekdanjega guvernerja Hongkonga lorda Pattena, ki se ji je doslej pridružilo okrog 900 parlamentarcev in nosilcev političnega odločanja iz 40 držav, podala izjavo, v kateri obsoja, da Peking v Hongkongu enostransko uvaja zakonodajo o nacionalni varnosti, in poziva vlade, ki se z njo strinjajo, naj se združijo proti tej očitni kršitvi skupne izjave Kitajske in Velike Britanije;

| M. | ker je na okrožnih volitvah v Hongkongu 24. novembra 2019 prepričljivo zmagal vsedemokratični tabor; ker so volitve v hongkonški zakonodajni svet predvidene v septembru 2020; |
| --- | --- |

M.

ker je na okrožnih volitvah v Hongkongu 24. novembra 2019 prepričljivo zmagal vsedemokratični tabor; ker so volitve v hongkonški zakonodajni svet predvidene v septembru 2020;

| N. | ker je britanski zunanji minister Dominic Raab 2. junija 2020 v spodnjem domu parlamenta Združenega kraljestva izjavil, da bo vlada, če bo Kitajska predlagano zakonodajo dejansko sprejela, vzpostavila nove ureditve, v skladu s katerimi bodo lahko imetniki britanskih čezmorskih potnih listov v Hongkongu v Združeno kraljestvo vstopili brez omejitve šestih mesecev, ki trenutno velja, ter živeli in se prijavili za študij in delo za obdobje 12 mesecev, ki ga bo mogoče podaljšati, kar jim bo poleg tega omogočilo pot do državljanstva; |
| --- | --- |

N.

ker je britanski zunanji minister Dominic Raab 2. junija 2020 v spodnjem domu parlamenta Združenega kraljestva izjavil, da bo vlada, če bo Kitajska predlagano zakonodajo dejansko sprejela, vzpostavila nove ureditve, v skladu s katerimi bodo lahko imetniki britanskih čezmorskih potnih listov v Hongkongu v Združeno kraljestvo vstopili brez omejitve šestih mesecev, ki trenutno velja, ter živeli in se prijavili za študij in delo za obdobje 12 mesecev, ki ga bo mogoče podaljšati, kar jim bo poleg tega omogočilo pot do državljanstva;

| O. | ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU): „Unijo pri njenem delovanju na mednarodni ravni vodijo načela, ki so bila podlaga njenega nastanka, razvoja in širitve in ki jih želi s svojim delovanjem tudi spodbujati v svetu“; |
| --- | --- |

O.

ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU): „Unijo pri njenem delovanju na mednarodni ravni vodijo načela, ki so bila podlaga njenega nastanka, razvoja in širitve in ki jih želi s svojim delovanjem tudi spodbujati v svetu“;

| 1. | obžaluje, da je Peking v Hongkongu enostransko uvedel zakonodajo o nacionalni varnosti, saj gre za celovit napad na avtonomijo mesta, pravno državo in temeljne svoboščine; poudarja, da je celovitost načela „ena država, dva sistema“ resno ogrožena; poudarja, da bi se uvedba načrtovane zakonodaje o nacionalni varnosti štela za kršitev zavez in obveznosti Ljudske republike Kitajske po mednarodnem pravu, zlasti skupne deklaracije Kitajske in Velike Britanije, bi lahko resno škodovala odnosu zaupanja med Kitajsko in EU ter njunemu prihodnjemu sodelovanju, pa tudi poslovnemu zaupanju v Hongkong kot svetovno finančno središče; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ostro obsoja nenehno in čedalje pogostejše vmešavanje Kitajske v notranje zadeve Hongkonga, pa tudi izjavo, ki jo je pred kratkim podala Kitajska, da je skupna izjava Kitajske in Velike Britanije iz leta 1984 zgodovinski dokument, zato ni več veljaven; poudarja, da skupna izjava, ki je pri OZN registrirana kot pravno zavezujoč mednarodni sporazum, kitajsko vlado zavezuje, da spoštuje visoko stopnjo avtonomije Hongkonga ter njegove pravice in svoboščine; izraža globoko zaskrbljenost, da bo trajna kršitev avtonomnega okvira upravljanja Hongkonga močno oslabila njegovo gospodarstvo; poziva centralno vlado Ljudske republike Kitajske, naj preneha izvajati pritisk na poslovno skupnost, da podpre zakon o nacionalni varnosti, in naj mednarodne podpore avtonomiji in svoboščinam Hongkonga ne označuje kot vmešavanje v notranje zadeve ter prevrat in separatizem, saj gre za vprašanje zavezujočih mednarodnih obveznosti Ljudske republike Kitajske; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva kitajske oblasti, naj spoštujejo mednarodne obveznosti, ki jih ima Kitajska v skladu s skupno izjavo Kitajske in Velike Britanije; poudarja, da bi morala Kitajska v celoti spoštovati temeljni zakon in načelo „ena država, dva sistema“ in končno uveljaviti splošno volilno pravico; poudarja, da Kitajska ne bi smela ogroziti visoke stopnje avtonomije Posebnega upravnega območja Hongkong; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podpira oceno podpredsednika/visokega predstavnika, da sta potrebna nova in bolj odločna strategija do bolj samozavestne Kitajske ter odprt in odkrit dialog; poziva Svet in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj se bolj zavzameta za podporo nadaljnji pravni avtonomiji Hongkonga; poudarja, da je to bistvenega pomena, da bodo zagovorniki demokracije v Hongkongu in širša mednarodna skupnost vedeli, da bo EU vztrajala pri svojih temeljnih vrednotah svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odločno poziva Svet in podpredsednika/visokega predstavnika, naj zagotovita, da bodo vsi vidiki odnosov EU z Ljudsko republiko Kitajsko skladni z načeli in vrednotami iz člena 21 PEU, poleg tega pa naj vprašanje zakona o nacionalni varnosti za Hongkong obravnavata kot najpomembnejšo prednostno nalogo na dnevnem redu prihodnjega vrha med EU in Kitajsko in načrtovanega srečanju voditeljev EU in Kitajske, prav tako pa naj obravnavata druga vprašanja s področja človekovih pravic, na primer položaju Ujgurov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je EU največja izvozna destinacija Kitajske; meni, da bi morala EU uporabiti svoj gospodarski vpliv, da bi se zoperstavila kitajskemu zatiranju človekovih pravic z gospodarskimi sredstvi; poudarja, da sedanje razmere krepijo prepričanje Parlamenta, da mora biti spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin pomemben element pogajanj o sporazumu o naložbah med EU in Kitajsko; poziva Komisijo, naj uporabi vsa sredstva, ki jih ima na voljo, skupaj s pogajanji o dvostranskem sporazumu o naložbah, ki ravno potekajo, za pritisk na kitajske oblasti, da bi ohranile visoko stopnjo avtonomije Hongkonga ter temeljnih pravic in svoboščin državljanov in neodvisnih organizacij civilne družbe ter izboljšale razmere na področju človekovih pravic na celini in v Hongkongu; ponovno poziva k vključitvi zavezujočega in izvršljivega poglavja o trajnostnem razvoju v sporazum; poziva EU, naj v skladu s členom 21 PEU vključi klavzulo o človekovih pravicah v vse prihodnje trgovinske sporazume z Ljudsko republiko Kitajsko; naroči Komisiji, naj Kitajsko obvesti, da bo Parlament, ko ga bodo pozvali k potrditvi celovitega sporazuma o naložbah ali prihodnjih trgovinskih sporazumov s Kitajsko, upošteval stanje na področju človekovih pravic na Kitajskem, tudi v Hongkongu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da mora mednarodna skupnost tesno sodelovati, da bo lahko izvajala pritisk na Peking in zagotovila, da bo njegovo ravnanje v skladu z mednarodnimi zavezami iz izjave Kitajske in Velike Britanije iz leta 1984; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da si je Ljudska republika Kitajska s politiko opustitve pristopa „ena država, dva sistema“ zelo odtujila tajvansko prebivalstvo, in poudarja, da je pripravljen sodelovati z mednarodnimi partnerji, da bi pomagali okrepiti demokracijo na Tajvanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EU in države članice, naj, če bi se uporabljal novi zakon o varnosti, preučijo možnosti, da pred mednarodnim sodiščem začnejo postopek proti odločitvi Kitajske o uvedbi zakonodaje o nacionalni varnosti v Hongkongu, saj naj bi Kitajska s tem kršila skupno izjavo Kitajske in Velike Britanije in Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice EU, ki so članice varnostnega sveta OZN, naj skličejo sejo po tako imenovani formuli Arria in z aktivisti in predstavniki nevladnih organizacij ter posebnimi poročevalci OZN razpravljajo o razmerah v Hongkongu; v zvezi s tem poziva EU, naj se zavzame, da bi generalni sekretar OZN ali visoki komisar OZN za človekove pravice imenoval posebnega odposlanca OZN ali posebnega poročevalca za razmere v Hongkongu, in se s tem pridružuje pobudi predsednikov odborov za zunanje zadeve Združenega kraljestva, Kanade, Avstralije in Nove Zelandije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Svet in podpredsednika/visokega predstavnika, naj si skupaj z mednarodno skupnostjo prizadevata vzpostaviti mednarodno kontaktno skupino za Hongkong in usklajujeta ukrepe z mednarodnimi partnerji, zlasti z Združenim kraljestvom; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Svet in zlasti njegovo prihodnje predsedstvo, naj leta 2020 konča delo v zvezi z globalnim mehanizmom EU za sankcije za kršitev človekovih pravic, ki ga je Evropski parlament podprl v svoji resoluciji z dne 14. marca 2019 (7), in poziva Svet, naj sprejme usmerjene sankcije in zamrzne sredstva kitajskim uradnikom, odgovornim za oblikovanje in izvajanje politike, s katero se kršijo človekove pravice; meni, da bi ta okvir za človekove pravice lahko uporabili za uvedbo sankcij po vzoru akta Magnickega proti voditeljem, ki zatirajo Hongkong in njegove prebivalce ter so odgovorni za hude kršitve človekovih pravic; poudarja, da bi bilo treba te sankcije obravnavati in po možnosti uskladiti z demokratičnimi partnerji, kot so Avstralija, Kanada, ZDA, Japonska in Južna Koreja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EU, države članice in mednarodno skupnost, naj si prizadevajo za uvedbo ustreznih mehanizmov za nadzor nad izvozom, vključno z blagom za kibernetski nadzor, s katerimi bi Kitajski, predvsem pa Hongkongu, onemogočili dostop do tehnologije, ki se uporablja za kršenje temeljnih pravic; v zvezi s tem poziva sozakonodajalca, naj dosežeta skupno stališče glede reforme uredbe o blagu z dvojno rabo; poudarja, da je Parlament nadalje razvil in okrepil predlog Komisije o vključitvi strogega nadzora nad izvozom blaga s seznama tehnologije za kibernetski nadzor, in blaga, ki ga ni na seznamu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice EU, naj skrbno preučijo, kako bi se lahko izognile gospodarski in zlasti tehnološki odvisnosti od Kitajske, zlasti ko se odločajo o razvoju svojih omrežij 5G; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Svet in Komisijo, naj razmislita o tem, da bi za prebivalce Hongkonga oblikovala rešilni mehanizem, če bi se stanje na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin še poslabšalo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | odločno obsoja vse kršitve človekovih pravic v Hongkongu, zlasti samovoljne aretacije, izročitve, prisilna priznanja, pridržanja brez možnosti stikov in kršitve svobode objavljanja in izražanja; poziva k takojšnjemu prenehanju kršenja človekovih pravic in političnega ustrahovanja; izraža globoko zaskrbljenost zaradi poročil o praksah skrivnega pridržanja, mučenja in grdega ravnanja ter izsiljenih priznanj; poziva države članice EU, naj v celoti uporabljajo ustrezne smernice EU za človekove pravice in mobilizirajo vse diplomatsko osebje, da se odločno odzovejo na aretacije in obsodbe aktivistov, tudi tako, da poskrbijo za opazovanje sojenj, zahtevajo obiske v zaporih in vzpostavijo stike z ustreznimi organi in jih pozovejo, naj izpustijo tiste, ki so pridržani in obsojeni, ker so miroljubno uveljavljali svobodo izražanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva, naj se izvede neodvisna, nepristranska, učinkovita in hitra preiskava uporabe sile hongkonške policije nad protestniki; poziva oblasti Posebnega upravnega območja Hongkong, naj zagotovijo, da bodo opuščene obtožbe proti 15 prodemokratičnim aktivistom in politikom, pa tudi proti miroljubnim protestnikom, med drugim so to Martin Lee, Margaret Ng, Lee Cheuk-yan, Benny Tai, Jimmy Lai, Albert Ho in Leung Kwok-hung, njihov pregon pa ustavljen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi čedalje slabših razmer na področju državljanskih pravic, političnih pravic in svobode tiska; je zelo zaskrbljen zaradi odprave pravic novinarjev, vse večjih pritiskov nanje in posledično vse pogostejšo samocenzuro, zlasti pri poročanju o občutljivih vprašanjih na celinskem delu Kitajske ali novicah v zvezi z vlado Posebnega upravnega območja Hongkong; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je vse bolj zaskrbljen zaradi večjega tveganja, da bo zakon o nacionalni varnosti začel veljati tudi za več deset tisoč državljanov EU v Hongkongu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva podpredsednika/visokega predstavnika in delegacije držav članic, naj pozorno spremljajo dogajanje pred volitvami v zakonodajni svet, ki naj bi bile septembra, in redno poročajo o tem, pri čemer naj posebno pozornost namenijo vprašanju neupravičene prepovedi kandidiranja v obliki postopkovnih ovir ali pravnih postopkov brez podlage, pozorni pa naj bodo tudi na to, ali imajo vsi pravico do združevanja za namene kampanje in ali lahko volivci svobodno glasujejo; poziva vlado Posebnega upravnega območja Hongkong, naj zagotovi svobodne in poštene volitve zakonodajnega sveta septembra 2020; poziva Kitajsko, naj se ne vmešava v volilne postopke v Posebnem upravnem območju Hongkong; ponovno poziva k sistematični reformi, s katero bi za položaj izvršnega vodje in članov zakonodajnega sveta uvedli neposredne volitve, kakor določa temeljni zakon, in poziva k dogovoru o sistemu volitev, ki bi bil povsem demokratičen, pravičen, odprt in pregleden, prebivalcem posebnega upravnega območja Hongkong pa bi omogočal, da bi na vse vodstvene položaje izvolili svoje kandidate ali kandidirali za ta mesta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi švedskega knjigarnarja Guija Minhaija, zaprtega v Ljudski republiki Kitajski; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva podpredsednika/visokega predstavnika, ESZD in države članice, naj izrazijo vse svoje pomisleke in zagotovijo dialog z vladama Posebnega upravnega območja Hongkong in Kitajske; želi spomniti, da je pomembno, da EU v vseh političnih dialogih in dialogih o človekovih pravicah s kitajskimi oblastmi opozarja na vprašanje kršitev človekovih pravic na Kitajskem, zlasti v primeru manjšin v Tibetu in Xinjiangu, v skladu z zavezo EU, da bo v svojem pristopu do te države zavzela odločno, jasno in enotno stališče; nadalje opozarja, da se je Kitajska s sedanjim procesom reform in vedno večjim globalnim udejstvovanjem odločila pristopiti k mednarodnemu okviru človekovih pravic, in sicer s podpisom cele vrste mednarodnih pogodb o človekovih pravicah; poziva, naj se dialog s Kitajsko nadaljuje, zato da se bo držala teh zavez; |
| --- | --- |

22.

| 23. | izraža spoštovanje do pogumnih ljudi na Kitajskem, ki so se junija 1989 zbrali na Trgu nebeškega miru v Pekingu, da bi pozvali k odpravi korupcije, političnim reformam in državljanskim svoboščinam; poziva kitajske oblasti, naj omogočijo počastitev spomina na poboj na Trgu nebeškega miru ne le v Hongkongu, temveč na celotnem ozemlju Ljudske republike Kitajske; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske ter izvršni voditeljici in svetu Posebnega upravnega območja Hongkong. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0004.

(2)  UL C 244, 27.6.2018, str. 78.

(3)  UL C 35, 31.1.2018, str. 46.

(4)  UL C 369, 11.10.2018, str. 156.

(5)  UL C 433, 23.12.2019, str. 103.

(6)  UL C 399, 24.11.2017, str. 92.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0215.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/77 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/77

---

P9_TA(2020)0175

Stanje na schengenskem območju po izbruhu pandemije COVID-19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o stanju na schengenskem območju po izbruhu pandemije COVID-19 (2020/2640(RSP))

(2021/C 362/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju 35. obletnice Schengenskega sporazuma, podpisanega 14. junija 1985 (1), 30. obletnice Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, podpisane 19. junija 1990 (2), in 25. obletnice začetka veljavnosti Schengenskega sporazuma 26. marca 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 35. obletnice Schengenskega sporazuma, podpisanega 14. junija 1985 (1), 30. obletnice Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, podpisane 19. junija 1990 (2), in 25. obletnice začetka veljavnosti Schengenskega sporazuma 26. marca 1995,

| — | ob upoštevanju člena 67(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa, da mora Unija vzpostaviti območje svobode, varnosti in pravice, na katerem na notranjih mejah ne sme biti preverjanja oseb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa, da mora Unija vzpostaviti območje svobode, varnosti in pravice, na katerem na notranjih mejah ne sme biti preverjanja oseb,

| — | ob upoštevanju člena 21(1) PDEU, ki določa, da morajo imeti vsi državljani Unije pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21(1) PDEU, ki določa, da morajo imeti vsi državljani Unije pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic,

| — | ob upoštevanju Listine EU o temeljnih pravicah, med drugim njenega člena 45, ki določa, da morajo imeti vsi državljani Unije pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine EU o temeljnih pravicah, med drugim njenega člena 45, ki določa, da morajo imeti vsi državljani Unije pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (zakonik o schengenskih mejah) (3), ki je kodifikacija Uredbe (ES) št. 562/2006 (4) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (zakonik o schengenskih mejah), prvega akta, sprejetega s postopkom soodločanja na področju pravosodja in notranjih zadev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (zakonik o schengenskih mejah) (3), ki je kodifikacija Uredbe (ES) št. 562/2006 (4) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (zakonik o schengenskih mejah), prvega akta, sprejetega s postopkom soodločanja na področju pravosodja in notranjih zadev,

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (direktiva o prostem gibanju) (5) ter načela nediskriminacije, določenega v njej, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (direktiva o prostem gibanju) (5) ter načela nediskriminacije, določenega v njej,

| — | ob upoštevanju smernic Komisije („Covid-19: Smernice glede ukrepov za upravljanje meja za zaščito zdravja in zagotovitev razpoložljivosti blaga in bistvenih storitev“) z dne 16. marca 2020 (C(2020)1753), ki so jih vodje držav in vlad sprejeli 17. marca 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Komisije („Covid-19: Smernice glede ukrepov za upravljanje meja za zaščito zdravja in zagotovitev razpoložljivosti blaga in bistvenih storitev“) z dne 16. marca 2020 (C(2020)1753), ki so jih vodje držav in vlad sprejeli 17. marca 2020,

| — | ob upoštevanju sklepov predsednika Evropskega sveta po videokonferenci z dne 17. marca 2020 s člani Evropskega sveta o COVID-19, ki vsebujejo poziv k poostritvi nadzora na zunanjih mejah z uvedbo usklajene začasne omejitve nebistvenih potovanj v EU za 30-dnevno obdobje na podlagi sporočila Komisije z naslovom „Covid-19: Začasna omejitev za nenujna potovanja v EU“ (COM(2020)0115) in poznejšega podaljšanja te omejitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsednika Evropskega sveta po videokonferenci z dne 17. marca 2020 s člani Evropskega sveta o COVID-19, ki vsebujejo poziv k poostritvi nadzora na zunanjih mejah z uvedbo usklajene začasne omejitve nebistvenih potovanj v EU za 30-dnevno obdobje na podlagi sporočila Komisije z naslovom „Covid-19: Začasna omejitev za nenujna potovanja v EU“ (COM(2020)0115) in poznejšega podaljšanja te omejitve,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Covid-19: Navodila o izvajanju začasne omejitve nenujnih potovanj v Evropsko unijo, o poenostavitvi tranzitne ureditve za repatriacijo državljanov EU in o učinkih na vizumsko politiko“ z dne 30. marca 2020 (C(2020)2050), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Covid-19: Navodila o izvajanju začasne omejitve nenujnih potovanj v Evropsko unijo, o poenostavitvi tranzitne ureditve za repatriacijo državljanov EU in o učinkih na vizumsko politiko“ z dne 30. marca 2020 (C(2020)2050),

| — | ob upoštevanju skupnega evropskega načrta za odpravo ukrepov za zajezitev COVID-19, ki sta ga predstavila predsednica Komisije in predsednik Evropskega sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega evropskega načrta za odpravo ukrepov za zajezitev COVID-19, ki sta ga predstavila predsednica Komisije in predsednik Evropskega sveta,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. aprila 2020 o oceni uporabe začasne omejitve nenujnih potovanj v EU (COM(2020)0148), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. aprila 2020 o oceni uporabe začasne omejitve nenujnih potovanj v EU (COM(2020)0148),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Covid-19: Na poti k postopnemu in usklajenemu pristopu k ponovni vzpostavitvi prostega gibanja in odpravi kontrol na notranjih mejah“ z dne 13. maja 2020 (C(2020)3250), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Covid-19: Na poti k postopnemu in usklajenemu pristopu k ponovni vzpostavitvi prostega gibanja in odpravi kontrol na notranjih mejah“ z dne 13. maja 2020 (C(2020)3250),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. maja 2018 o letnem poročilu o delovanju schengenskega območja (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. maja 2018 o letnem poročilu o delovanju schengenskega območja (6),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o polni uporabi določb schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji: odprava kontrol na kopenskih, morskih in zračnih mejah (7), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o polni uporabi določb schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji: odprava kontrol na kopenskih, morskih in zračnih mejah (7),

| — | ob upoštevanju pripravljalnega dela za to resolucijo, ki ga je opravila delovna skupina za nadzor nad schengensko ureditvijo pri Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pripravljalnega dela za to resolucijo, ki ga je opravila delovna skupina za nadzor nad schengensko ureditvijo pri Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji o stanju na schengenskem območju po izbruhu COVID-19 (O-000037/2020 – B9-0010/2020 in O-000038/2020 – B9-0011/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji o stanju na schengenskem območju po izbruhu COVID-19 (O-000037/2020 – B9-0010/2020 in O-000038/2020 – B9-0011/2020),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker je večina držav članic, med katere za namene te resolucije štejemo tudi pridružene schengenske države, v odgovor na pandemijo COVID-19 znova uvedla nadzor na notranjih mejah, te meje delno ali povsem zaprla oziroma jih je zaprla za določene potnike, tudi za državljane EU in njihove družinske člane ter državljane tretjih držav, ki prebivajo na njihovem ozemlju ali ozemlju druge države članice; ker se države članice ob uvedbi teh ukrepov niso dovolj uskladile med seboj in z institucijami Unije; |
| --- | --- |

A.

ker je večina držav članic, med katere za namene te resolucije štejemo tudi pridružene schengenske države, v odgovor na pandemijo COVID-19 znova uvedla nadzor na notranjih mejah, te meje delno ali povsem zaprla oziroma jih je zaprla za določene potnike, tudi za državljane EU in njihove družinske člane ter državljane tretjih držav, ki prebivajo na njihovem ozemlju ali ozemlju druge države članice; ker se države članice ob uvedbi teh ukrepov niso dovolj uskladile med seboj in z institucijami Unije;

| B. | ker nadzor na notranjih mejah vpliva na pravice in svoboščine, ki jih zagotavlja pravo Unije; ker omejitve potovanja na zunanjih mejah ne smejo vplivati na pravico do prošnje za azil; |
| --- | --- |

B.

ker nadzor na notranjih mejah vpliva na pravice in svoboščine, ki jih zagotavlja pravo Unije; ker omejitve potovanja na zunanjih mejah ne smejo vplivati na pravico do prošnje za azil;

| C. | ker je pravica do prostega gibanja, ki jo omogočata Schengenski sporazum in konvencija o njegovem izvajanju, dopolnjena z nadomestnimi ukrepi, da bi zagotovili varnost na ozemlju schengenskih držav (8); ker ti nadomestni ukrepi vključujejo instrumente, kot so schengenski informacijski sistem (SIS) in drugi obsežni sistemi informacijske tehnologije, namenjeni izmenjavi podatkov med organi schengenskih držav, ter skupna pravila za varstvo zunanjih meja; |
| --- | --- |

C.

ker je pravica do prostega gibanja, ki jo omogočata Schengenski sporazum in konvencija o njegovem izvajanju, dopolnjena z nadomestnimi ukrepi, da bi zagotovili varnost na ozemlju schengenskih držav (8); ker ti nadomestni ukrepi vključujejo instrumente, kot so schengenski informacijski sistem (SIS) in drugi obsežni sistemi informacijske tehnologije, namenjeni izmenjavi podatkov med organi schengenskih držav, ter skupna pravila za varstvo zunanjih meja;

| D. | ker je glavni pogoj za ustrezno delovanje območja brez notranjih meja vzajemno zaupanje med državami članicami; |
| --- | --- |

D.

ker je glavni pogoj za ustrezno delovanje območja brez notranjih meja vzajemno zaupanje med državami članicami;

| E. | ker je bil nadzor na notranjih mejah po prvotni odpravi zelo redko znova uveden; ker so nekatere države članice od leta 2015 ta nadzor izvajale zaradi obsežnejših migracij in/ali varnostnih groženj; ker je Parlament izrazil dvome o zakonitosti in sorazmernosti nadzora na notranjih mejah v teh primerih; |
| --- | --- |

E.

ker je bil nadzor na notranjih mejah po prvotni odpravi zelo redko znova uveden; ker so nekatere države članice od leta 2015 ta nadzor izvajale zaradi obsežnejših migracij in/ali varnostnih groženj; ker je Parlament izrazil dvome o zakonitosti in sorazmernosti nadzora na notranjih mejah v teh primerih;

| F. | ker je ponovna vzpostavitev povsem delujočega schengenskega območja izjemno pomembna za ohranitev svobode gibanja kot enega glavnih dosežkov evropskega povezovanja in je glavni pogoj za gospodarsko okrevanje EU po pandemiji COVID-19; |
| --- | --- |

F.

ker je ponovna vzpostavitev povsem delujočega schengenskega območja izjemno pomembna za ohranitev svobode gibanja kot enega glavnih dosežkov evropskega povezovanja in je glavni pogoj za gospodarsko okrevanje EU po pandemiji COVID-19;

| 1. | opominja, da je schengensko območje oprijemljiv in dragocen dosežek ter srčika projekta EU, saj več kot 400 milijonom ljudi omogoča potovanje brez ovir in je zato neprecenljiv tako za državljane kot za podjetja, povrhu tega pa mu v svetovni zgodovini ni para; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je zaskrbljen zaradi trenutnega nadzora na notranjih mejah, ki so ga uvedle številne države članice, zaradi drugih ukrepov, ki so jih sprejele, med drugim delnega ali popolnega zaprtja meja oziroma njihovega zaprtja za določene potnike, vključno z državljani EU in državljani tretjih držav s prebivališčem na ozemlju držav članic, pa tudi zaradi resnih posledic, ki jih imajo ti ukrepi za ljudi in podjetja, med drugim za turizem in sezonsko delo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sicer v celoti podpira ukrepe za javno zdravje, ki naj bi omejili širjenje COVID-19 z ohranjanjem fizične razdalje, tudi karanteno, ki so jo države članice uvedle na svojih ozemljih, vendar poudarja, da so v uradnih obvestilih v skladu z zakonikom o schengenskih mejah premalo podrobno utemeljile, zakaj je mejni nadzor ustrezno sredstvo za omejitev širjenja COVID-19; v zvezi s tem spominja, da je v zakoniku o schengenskih mejah nadzor meje opredeljen kot „dejavnost, ki se izvaja na meji [...] zgolj kot odziv nameravanega ali dejanskega prehoda meje, ne glede na vse druge okoliščine“; meni, da bi bile bolj ciljno usmerjene omejitve na regionalni ravni, tudi v čezmejnih regijah, ustreznejše in manj moteče; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da so pravila o notranjih mejah Unije določena v zakoniku o schengenskih mejah in da morajo države članice pri sprejemanju ukrepov, ki imajo posledice za prečkanje teh meja, spoštovati tako črko kot duh tega zakonika; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opominja, da je sporočilo zakonika o schengenskih mejah nedvoumno: nadzor na notranjih mejah je mogoče uvesti le izjemoma in v skrajnem primeru na osnovi objektivnih meril, če bi se lahko s tem ustrezno odpravila grožnja za javni red ali notranjo varnost, pri čemer mora biti nujno potreben in sorazmeren, njegov obseg in trajanje pa strogo omejena; meni, da številna uradna obvestila držav članic ne vsebujejo dovolj podrobnih podatkov, da bi bilo mogoče preveriti, ali so bila ta načela spoštovana; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da pojem „skrajnega primera“ zahteva preverjanje, ali bi bilo cilj mogoče enako dobro ali celo bolje doseči z drugimi ukrepi; poziva države članice, naj priznajo, da so obvezni minimalni zdravstveni pregledi ustreznejša rešitev kot nadzor na notranjih mejah; v zvezi s tem opozarja na zdravstvene ukrepe, ki jih je Komisija navedla v svojih smernicah (9); polet tega spominja na priporočilo Komisije o sorazmernih policijskih kontrolah (10), v katerem je zapisano, da kadar „imajo v primeru resne grožnje javnemu redu ali notranji varnosti države članice namen uporabiti poglavje II naslova III Uredbe (EU) 2016/399 (uvedba kontrol na notranjih mejah), bi morale najprej oceniti, ali bi lahko takšne grožnje ustrezno obravnavale z okrepitvijo policijskih kontrol na ozemlju, vključno z obmejnimi območji“; |
| --- | --- |

6.

| 7. | se zaveda, da schengensko območje še nikoli ni bilo soočeno s tako resno pandemijo; opominja, da zakonik o schengenskih mejah izrecno določa, da je grožnja javnemu zdravju lahko razlog za zavrnitev vstopa na zunanji meji, vendar pa niti zakonik niti konvencija o izvajanju Schengenskega sporazuma javnega zdravja ne omenjata kot razloga za ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah, saj je to mogoče storiti samo v primeru resnih groženj javnemu redu ali notranji varnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da so nekatere države članice nadzor in druge omejitve na mejah uvedle zelo na hitro in pri tem niso ustrezno obvestile lastnega prebivalstva in drugih držav članic; obžaluje tudi, da so imele mejne kontrole na nekaterih notranjih mejah stranske učinke, na primer zelo dolgo čakalno dobo brez ustreznih sanitarij in fizične razdalje, zaradi česar je bilo ogroženo zdravje tako potnikov kot mejnih uslužbencev, na že tako obremenjene mejne uslužbence in policiste, ki niso usposobljeni zdravstveni delavci, pa je bilo naloženo še dodatno breme; je povrhu tega zaskrbljen zaradi številnih ovir, s katerimi se od izbruha pandemije soočajo čezmejni delavci na schengenskem območju, med drugim ker ni dovolj jasnih informacij o omejitvah, ki veljajo zanje pri prečkanju meja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da lahko države članice v skladu z direktivo o prostem gibanju zaradi javnega zdravja omejijo svobodo gibanja in prebivanja za državljane Unije in njihove družinske člane, ne glede na državljanstvo; vseeno pa vztraja, da morajo vse države članice zagotoviti varovala, določena v tej direktivi, zlasti nediskriminacijo med lastnimi državljani in državljani EU, ki prebivajo na njihovem ozemlju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je hitra ponovna vzpostavitev povsem delujočega schengenskega območja izjemno pomembna in da je odvisna tako od politične volje držav članic kot od njihove zavezanosti usklajevanju ukrepov v okviru schengenskega pravnega reda; poziva Komisijo, naj prevzame vodilno vlogo pri usklajevanju ukrepov na evropski ravni, da se bo mogoče ob polnem spoštovanju načela solidarnosti in z vzajemnim zaupanjem spopasti z izzivi, ki jih COVID-19 prinaša za zdravje evropskih državljanov, ne da bi izvajali nadzor na notranjih mejah; je prepričan, da bo iskanje evropskih odgovorov prineslo koristi vsem; močno obžaluje in odločno zavrača neusklajene, dvostranske ali večstranske ukrepe posameznih držav članic, ki niso bili dogovorjeni v okviru Unije; zahteva, da se pri vseh dogovorih spoštuje načelo nediskriminacije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice, naj sočasno s sproščanjem omejevalnih ukrepov v zvezi s COVID-19 sprostijo tudi omejitve glede svobode gibanja; meni, da bi bil ob ustreznem usklajevanju na ravni Unije bolj regionalen pristop bržkone sorazmernejši od nadzora na državnih mejah in da bi bilo tako mogoče odpraviti omejitve gibanja tam, kjer so se zdravstvene razmere v sosednjih regijah primerljivo izboljšale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | odločno poziva države članice, naj skupaj s Parlamentom, Svetom in Komisijo čim prej obravnavajo načrt za obnovitev schengenskega območja, med drugim načine in možnosti za njegovo nemoteno delovanje brez nadzora na notranjih mejah in načrte izrednih ukrepov za morebitni drugi val okužb, da začasni mejni nadzor v srednjeročnem obdobju ne bo postal napol stalen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | spominja, da je treba v skladu z zakonikom o schengenskih mejah ocene o nujnosti nadzora na notranjih mejah in njegovega podaljšanja, kadar se uvede kot takojšen ukrep, spremljati na ravni Unije; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj uporabo schengenskega pravnega reda ustrezno nadzira in zlasti oceni ukrepe, ki so jih države članice že sprejele, pa tudi to, ali so bila njihova uradna obvestila pravočasna in ustrezna, prav tako pa naj pozorno spremlja dogajanje in države članice po potrebi opozarja na njihove pravne obveznosti in sprejema mnenja; poziva jo tudi, naj uporabi svoje pristojnosti in od držav članic zahteva dodatne informacije; poziva Komisijo, naj Parlamentu obširneje poroča o izvajanju pooblastil, ki ji jih podeljujeta ustanovni pogodbi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obžaluje, da je določba zakonika o schengenskih mejah, po kateri morajo države članice v roku štirih tednov Parlamentu, Svetu in Komisiji poročati o odpravi nadzora na mejah, izgubila svoj smisel, zaradi česar Parlament ni bil obveščen; zato poziva države članice, ki so uvedle nadzor na notranjih mejah, naj pravočasno oziroma vsaj vsakih šest mesecev poročajo Parlamentu in mu posredujejo točne in podrobne podatke o razlogih za ponovno uvedbo tega nadzora; močno obžaluje, da Komisija že od leta 2015 ni objavila letnega poročila o delovanju območja brez nadzora na notranjih mejah, kar bi v skladu z zakonikom o schengenskih mejah morala storiti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | spominja, da je bila uvedena tudi začasna omejitev vseh nebistvenih potovanj iz tretjih držav na schengensko območje; poudarja, da morajo biti vsi sklepi o zavrnitvi vstopa na zunanjih mejah v skladu z določbami zakonika o schengenskih mejah, zlasti kar zadeva spoštovanje temeljnih pravic, kot določa člen 4 tega zakonika; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Svet in države članice, naj si bolj prizadevajo za to, da se bodo schengenskemu območju pridružile še preostale države članice EU; Svet znova poziva, naj čim prej pripravi nov osnutek sklepa o polni uporabi določb schengenskega pravnega reda v Bolgariji in Romuniji; je pripravljen izraziti svoje mnenje o polni uporabi schengenskih določb na Hrvaškem, potem ko se bo Svet posvetoval z njim v skladu s členom 4 akta o pristopu; meni, da morajo biti solidarni in odgovorni vsi in da je prihodnost schengenskega območja lahko samo v enotnosti, ne razdrobljenosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da je treba v srednjeročnem obdobju razmisliti o tem, kako bi bilo mogoče poglobiti vzajemno zaupanje med državami članicami in poskrbeti, da bodo zakonodajna orodja Unije dopuščala resnično evropsko upravljanje schengenskega območja, da bo se mogoče na evropski ravni učinkovito in usklajeno odzivati na izzive, kot je pandemija COVID-19, pri tem pa ohraniti svobodo gibanja in notranje meje brez nadzora, saj je to bistvo schengenskega projekta, ki je državljanom EU tako dragoceno; poziva Komisijo, naj s tem namenom pripravi predlog o reformi schengenskega upravljanja zaradi novih izzivov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Schengenski pravni red – Sporazum med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (UL L 239, 22.9.2000, str. 13).

(2)  Schengenski pravni red – Konvencija o izvajanju schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (UL L 239, 22.9.2000, str. 19).

(3)  UL L 77, 23.3.2016, str. 1.

(4)  UL L 105, 13.4.2006, str. 1.

(5)  UL L 158, 30.4.2004, str. 77.

(6)  UL C 76, 9.3.2020, str. 106.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0497.

(8)  Izjava izvršnega odbora z dne 26. junija 1996 o izročitvi (SCH/Com-ex (96), decl. 6, rev. 2) (UL L 239, 22.9.2000, str. 435).

(9)  Priporočilo Komisije C(2020)1753 z dne 16. marca 2020 o smernicah za ukrepe za upravljanje meja, da se zavaruje zdravje in zagotovi dostava blaga in opravljanje nujnih storitev.

(10)  Priporočilo Komisije C(2017)3349 z dne 12. maja 2017 o sorazmernih policijskih kontrolah in policijskem sodelovanju na schengenskem območju.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/82 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/82

---

P9_TA(2020)0176

Evropsko varstvo čezmejnih in sezonskih delavcev v času krize zaradi COVID-19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v okviru krize zaradi COVID-19 (2020/2664(RSP))

(2021/C 362/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov 4, 9, 26(2), 45, 46, 48, 151, 153 in 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 4, 9, 26(2), 45, 46, 48, 151, 153 in 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 5, 6, 10, 12 in 16, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 5, 6, 10, 12 in 16,

| — | ob upoštevanju Listine skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/54/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o ukrepih za lažje uresničevanje pravic, podeljenih delavcem v okviru prostega gibanja delavcev (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/54/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o ukrepih za lažje uresničevanje pravic, podeljenih delavcem v okviru prostega gibanja delavcev (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve sezonskih delavcev (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve sezonskih delavcev (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1149 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ustanovitvi Evropskega organa za delo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1149 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ustanovitvi Evropskega organa za delo (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (7),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 89/654/EGS z dne 30. novembra 1989 o minimalnih zahtevah za varnost in zdravje na delovnem mestu (prva posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/654/EGS z dne 30. novembra 1989 o minimalnih zahtevah za varnost in zdravje na delovnem mestu (prva posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (8),

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (9),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/957 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o spremembi Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/957 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o spremembi Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (10),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/67/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o izvrševanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev in spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/67/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o izvrševanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev in spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (11),

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/54/ES z dne 18. septembra 2000 o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti biološkim dejavnikom pri delu (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/54/ES z dne 18. septembra 2000 o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti biološkim dejavnikom pri delu (12),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (13),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (14),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2020 z naslovom Na poti k postopnemu in usklajenemu pristopu k ponovni vzpostavitvi prostega gibanja in odpravi kontrol na notranjih mejah – COVID-19 (C(2020)3250), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2020 z naslovom Na poti k postopnemu in usklajenemu pristopu k ponovni vzpostavitvi prostega gibanja in odpravi kontrol na notranjih mejah – COVID-19 (C(2020)3250),

| — | ob upoštevanju skupne izjave evropskih socialnih partnerjev v kmetijstvu – skupine delodajalcev pri strokovnih kmetijskih združenjih v EU (GEOPA-COPA) in Evropske zveze sindikatov v sektorju hrane, kmetijstva in turizma (EFFAT) – z dne 15. maja 2020 o napotitvi sezonskih delavcev iz evropskih držav v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave evropskih socialnih partnerjev v kmetijstvu – skupine delodajalcev pri strokovnih kmetijskih združenjih v EU (GEOPA-COPA) in Evropske zveze sindikatov v sektorju hrane, kmetijstva in turizma (EFFAT) – z dne 15. maja 2020 o napotitvi sezonskih delavcev iz evropskih držav v EU,

| — | ob upoštevanju skupnih izjav socialnih partnerjev v sektorju gostinstva – EFFAT in krovnega združenja hotelov, restavracij in kavarn (HOTREC) – z dne 11. marca 2020 in 27. aprila 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih izjav socialnih partnerjev v sektorju gostinstva – EFFAT in krovnega združenja hotelov, restavracij in kavarn (HOTREC) – z dne 11. marca 2020 in 27. aprila 2020,

| — | ob upoštevanju smernic socialnih partnerjev v živilskopredelovalni industriji EFFAT in FoodDrinkEurope z dne 9. aprila 2020 za zaščito zdravja in varnosti delavcev v živilski dejavnosti med pandemijo COVID-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic socialnih partnerjev v živilskopredelovalni industriji EFFAT in FoodDrinkEurope z dne 9. aprila 2020 za zaščito zdravja in varnosti delavcev v živilski dejavnosti med pandemijo COVID-19,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1152 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o preglednih in predvidljivih delovnih pogojih v Evropski uniji (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1152 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o preglednih in predvidljivih delovnih pogojih v Evropski uniji (15),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/98/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/98/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (16),

| — | ob upoštevanju globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah iz leta 2018, zlasti ciljev 5 in 22, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah iz leta 2018, zlasti ciljev 5 in 22,

| — | ob upoštevanju skupnega evropskega časovnega načrta za odpravo ukrepov za zajezitev COVID-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega evropskega časovnega načrta za odpravo ukrepov za zajezitev COVID-19,

| — | ob upoštevanju skupne izjave članov Evropskega sveta z dne 26. marca 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave članov Evropskega sveta z dne 26. marca 2020,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. marca 2020 o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh virusa COVID-19 (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. marca 2020 o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh virusa COVID-19 (COM(2020)0112),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. marca 2020 o smernicah za uresničevanje prostega gibanja delavcev med izbruhom COVID-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. marca 2020 o smernicah za uresničevanje prostega gibanja delavcev med izbruhom COVID-19,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. marca 2020 z naslovom COVID-19: Navodila o izvajanju začasne omejitve nenujnih potovanj v Evropsko unijo, o poenostavitvi tranzitne ureditve za repatriacijo državljanov EU in o učinkih na vizumsko politiko (C(2020)2050), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. marca 2020 z naslovom COVID-19: Navodila o izvajanju začasne omejitve nenujnih potovanj v Evropsko unijo, o poenostavitvi tranzitne ureditve za repatriacijo državljanov EU in o učinkih na vizumsko politiko (C(2020)2050),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2017 o delovnih pogojih in prekarni zaposlitvi (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2017 o delovnih pogojih in prekarni zaposlitvi (18),

| — | ob upoštevanju agende Organizacije združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, zlasti ciljev trajnostnega razvoja 3 in 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende Organizacije združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, zlasti ciljev trajnostnega razvoja 3 in 8,

| — | ob upoštevanju temeljnih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela ter njenih konvencij in priporočil o delovnih razmerah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju temeljnih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela ter njenih konvencij in priporočil o delovnih razmerah,

| — | ob upoštevanju Mednarodne organizacije dela št. 184 (o varnosti in zdravju pri delu v kmetijstvu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne organizacije dela št. 184 (o varnosti in zdravju pri delu v kmetijstvu),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2020 o turizmu in prometu v letu 2020 in pozneje (COM(2020)0550), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2020 o turizmu in prometu v letu 2020 in pozneje (COM(2020)0550),

| — | ob upoštevanju smernic Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) z dne 24. aprila 2020 z naslovom COVID-19: nazaj na delovna mesta – prilagajanje delovnih mest in zaščita delavcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) z dne 24. aprila 2020 z naslovom COVID-19: nazaj na delovna mesta – prilagajanje delovnih mest in zaščita delavcev,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker je prosto gibanje delavcev pravica in temeljno načelo Evropske unije ter je bistveno za pravilno delovanje notranjega trga; ker bi morala biti mobilnost delovne sile ne samo prosta, ampak tudi pravična; ker je v členu 45(2) PDEU določeno načelo enakega obravnavanja, ki prepoveduje vsakršno diskriminacijo na podlagi državljanstva delavcev držav članic v zvezi z zaposlitvijo, plačilom in drugimi delovnimi in zaposlitvenimi pogoji; ker to načelo enako velja tudi za čezmejne in sezonske delavce, ki jim je treba v skladu z zakonodajo EU zagotoviti, da so obravnavani enako kot delavci, ki so državljani njihove države članice gostiteljice, tako z vidika pravic, delovnih pogojev kot varstva; |
| --- | --- |

A.

ker je prosto gibanje delavcev pravica in temeljno načelo Evropske unije ter je bistveno za pravilno delovanje notranjega trga; ker bi morala biti mobilnost delovne sile ne samo prosta, ampak tudi pravična; ker je v členu 45(2) PDEU določeno načelo enakega obravnavanja, ki prepoveduje vsakršno diskriminacijo na podlagi državljanstva delavcev držav članic v zvezi z zaposlitvijo, plačilom in drugimi delovnimi in zaposlitvenimi pogoji; ker to načelo enako velja tudi za čezmejne in sezonske delavce, ki jim je treba v skladu z zakonodajo EU zagotoviti, da so obravnavani enako kot delavci, ki so državljani njihove države članice gostiteljice, tako z vidika pravic, delovnih pogojev kot varstva;

| B. | ker čezmejni delavci vključujejo osebe, ki uresničujejo svojo pravico do prostega gibanja, da delajo v eni državi članici EU in imajo hkrati stalno prebivališče v drugi, pa tudi obmejne in napotene delavce; ker je obmejni delavec tisti delavec, ki je zaposlen na obmejnem območju države članice EU, a se vsak dan ali najmanj enkrat na teden vrača na obmejno območje sosednje države, v kateri stalno prebiva in katere državljan je; ker je napoteni delavec, ki ga delodajalec na podlagi pogodbe o opravljanju storitev, napotitve znotraj skupine ali najema prek agencije za začasno delo pošlje v drugo državo članico EU, da tam začasno opravlja delo; ker sezonski delavci vključujejo državljane EU in tretjih držav, ki potujejo v državo članico, da bi tam začasno živeli in opravljali dejavnost, ki je odvisna od menjavanja letnih časov; |
| --- | --- |

B.

ker čezmejni delavci vključujejo osebe, ki uresničujejo svojo pravico do prostega gibanja, da delajo v eni državi članici EU in imajo hkrati stalno prebivališče v drugi, pa tudi obmejne in napotene delavce; ker je obmejni delavec tisti delavec, ki je zaposlen na obmejnem območju države članice EU, a se vsak dan ali najmanj enkrat na teden vrača na obmejno območje sosednje države, v kateri stalno prebiva in katere državljan je; ker je napoteni delavec, ki ga delodajalec na podlagi pogodbe o opravljanju storitev, napotitve znotraj skupine ali najema prek agencije za začasno delo pošlje v drugo državo članico EU, da tam začasno opravlja delo; ker sezonski delavci vključujejo državljane EU in tretjih držav, ki potujejo v državo članico, da bi tam začasno živeli in opravljali dejavnost, ki je odvisna od menjavanja letnih časov;

| C. | ker več kot 17 milijonov državljanov EU živi in dela v državi EU, ki ni država, katere državljani so (3,9 % vse delovne sile v letu 2018); ker je v EU 1,5 milijona čezmejnih delavcev; ker se izvaja več kot 2,3 milijona napotitev, v okviru katerih se storitve opravljajo v drugi državi članici; |
| --- | --- |

C.

ker več kot 17 milijonov državljanov EU živi in dela v državi EU, ki ni država, katere državljani so (3,9 % vse delovne sile v letu 2018); ker je v EU 1,5 milijona čezmejnih delavcev; ker se izvaja več kot 2,3 milijona napotitev, v okviru katerih se storitve opravljajo v drugi državi članici;

| D. | ker je pandemija COVID-19 resna nevarnost za javno zdravje, saj vpliva na zdravje in življenje vseh ljudi, ki prebivajo v EU, ter sisteme zdravstvenega varstva v državah članicah; ker je kriza še dodatno prizadela evropsko družbo in evropsko gospodarstvo, zlasti delavce in sektorje, ki so najbolj na udaru; ker so prizadeti vsi delavci, ne glede na status; ker je izbruh pandemije osvetlil neločljivo povezavo med pravično in varno mobilnostjo; |
| --- | --- |

D.

ker je pandemija COVID-19 resna nevarnost za javno zdravje, saj vpliva na zdravje in življenje vseh ljudi, ki prebivajo v EU, ter sisteme zdravstvenega varstva v državah članicah; ker je kriza še dodatno prizadela evropsko družbo in evropsko gospodarstvo, zlasti delavce in sektorje, ki so najbolj na udaru; ker so prizadeti vsi delavci, ne glede na status; ker je izbruh pandemije osvetlil neločljivo povezavo med pravično in varno mobilnostjo;

| E. | ker je veliko čezmejnih in sezonskih delavcev ključnih pri zagotavljanju kritičnega blaga in storitev v ključnih gospodarskih sektorjih, kot so kmetijstvo in proizvodnja hrane, promet, logistika, gradbeništvo, socialne storitve, vključno z oskrbo, socialnim delom in turizmom, pa tudi predelava in pakiranje hrane, ribištvo, gozdarstvo, zdravstvo in raziskave, informacijska tehnologija in farmacevtska industrija, industrija kritične infrastrukture in drugi sektorji, ter izjemno pomembnih pri vseh prizadevanjih za oživitev gospodarstva; ker lahko poslovni modeli nekaterih agencij za začasno delo in delodajalcev v teh sektorjih temeljijo na zmanjševanju stroškov dela in negotovih delovnih pogojih; ker inšpektorati za delo večkrat poročajo o kršitvah pravic čezmejnih in sezonskih delavcev v teh sektorjih; |
| --- | --- |

E.

ker je veliko čezmejnih in sezonskih delavcev ključnih pri zagotavljanju kritičnega blaga in storitev v ključnih gospodarskih sektorjih, kot so kmetijstvo in proizvodnja hrane, promet, logistika, gradbeništvo, socialne storitve, vključno z oskrbo, socialnim delom in turizmom, pa tudi predelava in pakiranje hrane, ribištvo, gozdarstvo, zdravstvo in raziskave, informacijska tehnologija in farmacevtska industrija, industrija kritične infrastrukture in drugi sektorji, ter izjemno pomembnih pri vseh prizadevanjih za oživitev gospodarstva; ker lahko poslovni modeli nekaterih agencij za začasno delo in delodajalcev v teh sektorjih temeljijo na zmanjševanju stroškov dela in negotovih delovnih pogojih; ker inšpektorati za delo večkrat poročajo o kršitvah pravic čezmejnih in sezonskih delavcev v teh sektorjih;

| F. | ker so kriza in ukrepi držav članic za zajezitev in preprečitev širjenja virusa, zlasti zaprtje meja, začasne omejitve in kontrole na notranjih mejah, močno vplivali na čezmejne in sezonske delavce; ker so bile zaradi pandemije COVID-19 zaprte meje in so številne gospodarske dejavnosti prenehale ali se prekinile, zaradi česar se je povečala brezposelnost in so nastale resne težave s selitvijo čezmejnih in sezonskih delavcev, ki so obtičali v državah članicah nekdanje zaposlitve brez prihodkov, zaščite ali prevoza in včasih prenočišča, dostopa do zdravstvene oskrbe ali hrane; ker so med čezmejnimi in sezonskimi delavci lahko posebej ranljivi mladi in ženske; |
| --- | --- |

F.

ker so kriza in ukrepi držav članic za zajezitev in preprečitev širjenja virusa, zlasti zaprtje meja, začasne omejitve in kontrole na notranjih mejah, močno vplivali na čezmejne in sezonske delavce; ker so bile zaradi pandemije COVID-19 zaprte meje in so številne gospodarske dejavnosti prenehale ali se prekinile, zaradi česar se je povečala brezposelnost in so nastale resne težave s selitvijo čezmejnih in sezonskih delavcev, ki so obtičali v državah članicah nekdanje zaposlitve brez prihodkov, zaščite ali prevoza in včasih prenočišča, dostopa do zdravstvene oskrbe ali hrane; ker so med čezmejnimi in sezonskimi delavci lahko posebej ranljivi mladi in ženske;

| G. | ker so številni čezmejni in sezonski delavci zaposleni na podlagi pogodb o delu za krajši čas, kar jim zagotavlja le majhno ali nikakršno varnost zaposlitve ter nezadostno ali celo nikakršno socialno varnost, pogosto pa so tudi pod nacionalnim pragom za upravičenost do socialnih prejemkov; ker mnogi čezmejni in sezonski delavci pogosto prihajajo iz revnih in ranljivih regij, manjšin in družbenih skupin, jim pogosto grozita revščina zaposlenih in socialna izključenost ter so lahko izpostavljeni potencialnim kršitvam pravic s strani njihovih zaposlovalcev, agencij ali delodajalcev, kar je pandemija še poslabšala; ker delavci, najeti za krajši čas, pogosto živijo v skupinskih nastanitvah, kar otežuje omejevanje socialnih stikov in povečuje njihovo tveganje za okužbo; ker je do velikih izbruhov okužb s COVID-19 prišlo v panogah, kot je proizvodnja hrane, verjetno pa se bodo taki izbruhi še naprej pojavljali v sektorjih in na delovnih mestih, kjer je brez uvedbe ustreznih ukrepov težko omejevati socialne stike; |
| --- | --- |

G.

ker so številni čezmejni in sezonski delavci zaposleni na podlagi pogodb o delu za krajši čas, kar jim zagotavlja le majhno ali nikakršno varnost zaposlitve ter nezadostno ali celo nikakršno socialno varnost, pogosto pa so tudi pod nacionalnim pragom za upravičenost do socialnih prejemkov; ker mnogi čezmejni in sezonski delavci pogosto prihajajo iz revnih in ranljivih regij, manjšin in družbenih skupin, jim pogosto grozita revščina zaposlenih in socialna izključenost ter so lahko izpostavljeni potencialnim kršitvam pravic s strani njihovih zaposlovalcev, agencij ali delodajalcev, kar je pandemija še poslabšala; ker delavci, najeti za krajši čas, pogosto živijo v skupinskih nastanitvah, kar otežuje omejevanje socialnih stikov in povečuje njihovo tveganje za okužbo; ker je do velikih izbruhov okužb s COVID-19 prišlo v panogah, kot je proizvodnja hrane, verjetno pa se bodo taki izbruhi še naprej pojavljali v sektorjih in na delovnih mestih, kjer je brez uvedbe ustreznih ukrepov težko omejevati socialne stike;

| H. | ker so številni čezmejni in sezonski delavci v krizi zaradi COVID-19 v zelo ranljivem položaju, kar zadeva delovne pogoje ter zdravje in varnost pri delu; ker so se v času krize pojavila zaskrbljujoča poročila o kršitvah pravic čezmejnih in sezonskih delavcev v zvezi z njihovimi delovnimi in življenjskimi pogoji, in sicer delovnim časom, minimalnimi plačami, nezakonitimi odpovedmi, standardi zdravja in varnosti pri delu, kot so odsotnost pisnih navodil in obvestil na delovnem mestu, nezagotavljanjem varnega prevoza in dostojne namestitve, ki bi ustrezala sanitarnim zahtevam in omogočala izvajanje ukrepov za omejevanje socialnih stikov, velikim pritiskom in neprilagojenimi delovnimi vzorci, ureditvijo napotitve in praksami podizvajanja, neupoštevanjem karantenskih omejitev in nezagotavljanjem podpore pri repatriaciji ter neustreznim zagotavljanjem osebne zaščitne opreme; ker so ta poročila in kriza na splošno razkrili in še poslabšali socialni damping in obstoječo negotovost številnih čezmejnih in sezonskih delavcev ter vrzeli pri izvajanju in izvrševanju obstoječe zakonodaje za njihovo zaščito; ker so mnogi čezmejni in sezonski delavci za svoj dohodek in tudi nastanitev v praksi odvisni od svojih delodajalcev ali agencij za začasno delo; ker so številni čezmejni in sezonski delavci po odpovedi delovnega razmerja končali na cesti; ker ti delavci zaradi svojih ranljivih okoliščin in zaradi pomanjkanja informacij ali iz strahu pred izgubo dohodka, nastanitve ali statusa rezidenta včasih težko prijavijo zlorabe ali uveljavljajo bolniško odsotnost v primeru bolezni; |
| --- | --- |

H.

ker so številni čezmejni in sezonski delavci v krizi zaradi COVID-19 v zelo ranljivem položaju, kar zadeva delovne pogoje ter zdravje in varnost pri delu; ker so se v času krize pojavila zaskrbljujoča poročila o kršitvah pravic čezmejnih in sezonskih delavcev v zvezi z njihovimi delovnimi in življenjskimi pogoji, in sicer delovnim časom, minimalnimi plačami, nezakonitimi odpovedmi, standardi zdravja in varnosti pri delu, kot so odsotnost pisnih navodil in obvestil na delovnem mestu, nezagotavljanjem varnega prevoza in dostojne namestitve, ki bi ustrezala sanitarnim zahtevam in omogočala izvajanje ukrepov za omejevanje socialnih stikov, velikim pritiskom in neprilagojenimi delovnimi vzorci, ureditvijo napotitve in praksami podizvajanja, neupoštevanjem karantenskih omejitev in nezagotavljanjem podpore pri repatriaciji ter neustreznim zagotavljanjem osebne zaščitne opreme; ker so ta poročila in kriza na splošno razkrili in še poslabšali socialni damping in obstoječo negotovost številnih čezmejnih in sezonskih delavcev ter vrzeli pri izvajanju in izvrševanju obstoječe zakonodaje za njihovo zaščito; ker so mnogi čezmejni in sezonski delavci za svoj dohodek in tudi nastanitev v praksi odvisni od svojih delodajalcev ali agencij za začasno delo; ker so številni čezmejni in sezonski delavci po odpovedi delovnega razmerja končali na cesti; ker ti delavci zaradi svojih ranljivih okoliščin in zaradi pomanjkanja informacij ali iz strahu pred izgubo dohodka, nastanitve ali statusa rezidenta včasih težko prijavijo zlorabe ali uveljavljajo bolniško odsotnost v primeru bolezni;

| I. | ker je kriza močno prizadela tudi čezmejne samozaposlene osebe in podjetnike; ker mehanizmi in ukrepi, ki so jih države članice sprejele v času pandemije COVID-19 za finančna nadomestila delavcem, samozaposlenih oseb in podjetnikov, temeljijo predvsem na nacionalnem trgu dela in pogosto ne zajemajo ustreznih določb za čezmejne delavce in čezmejne samozaposlene osebe; |
| --- | --- |

I.

ker je kriza močno prizadela tudi čezmejne samozaposlene osebe in podjetnike; ker mehanizmi in ukrepi, ki so jih države članice sprejele v času pandemije COVID-19 za finančna nadomestila delavcem, samozaposlenih oseb in podjetnikov, temeljijo predvsem na nacionalnem trgu dela in pogosto ne zajemajo ustreznih določb za čezmejne delavce in čezmejne samozaposlene osebe;

| J. | ker se je več delavcev okužilo s COVID-19, v več državah članicah pa so bile tudi smrtne žrtve; ker so imeli nekateri od teh delavcev že pred krizo težave z dostopom do ustrezne oskrbe, zdravljenja in ustanov ter do zdravstvenega in socialnega zavarovanja, v nekaterih primerih pa sploh ne; ker imajo ti delavci težave tudi pri napredovanju in možnosti uveljavljanja bolniške odsotnosti; |
| --- | --- |

J.

ker se je več delavcev okužilo s COVID-19, v več državah članicah pa so bile tudi smrtne žrtve; ker so imeli nekateri od teh delavcev že pred krizo težave z dostopom do ustrezne oskrbe, zdravljenja in ustanov ter do zdravstvenega in socialnega zavarovanja, v nekaterih primerih pa sploh ne; ker imajo ti delavci težave tudi pri napredovanju in možnosti uveljavljanja bolniške odsotnosti;

| K. | ker je bil julija 2019 ustanovljen Evropski organ za delo, ki naj bi podpiral države članice in Komisijo pri učinkovitem izvajanju in izvrševanju prava Unije na področjih mobilnosti delovne sile in koordinacije sistemov socialne varnosti; ker naj bi Evropski organ za delo popolno delovanje dosegle do leta 2024; |
| --- | --- |

K.

ker je bil julija 2019 ustanovljen Evropski organ za delo, ki naj bi podpiral države članice in Komisijo pri učinkovitem izvajanju in izvrševanju prava Unije na področjih mobilnosti delovne sile in koordinacije sistemov socialne varnosti; ker naj bi Evropski organ za delo popolno delovanje dosegle do leta 2024;

| L. | ker so bile pri zagotavljanju pomoči delavcem v času krize ključnega pomena organizacije civilne družbe in socialni partnerji, tako v njihovih domačih državah kot v državah članicah zaposlitve; |
| --- | --- |

L.

ker so bile pri zagotavljanju pomoči delavcem v času krize ključnega pomena organizacije civilne družbe in socialni partnerji, tako v njihovih domačih državah kot v državah članicah zaposlitve;

| M. | ker velika večina čezmejnih in sezonskih delavcev, ki so jih prizadeli ekonomski učinki pandemije COVID-19, še vedno nima dostopa do ustreznih upravičenj v okviru socialne zaščite in varnosti, saj je pandemija še povečala ovire za koordinacijo med nosilci socialne varnosti v državah članicah; ker so se čezmejni in sezonski delavci znašli v položaju, ko niso nujno upravičeni do začasnih podpornih ukrepov, kot so sheme dela za krajši delovni čas, prilagojena nadomestila za brezposelnost in ukrepi za omogočanje dela od doma; |
| --- | --- |

M.

ker velika večina čezmejnih in sezonskih delavcev, ki so jih prizadeli ekonomski učinki pandemije COVID-19, še vedno nima dostopa do ustreznih upravičenj v okviru socialne zaščite in varnosti, saj je pandemija še povečala ovire za koordinacijo med nosilci socialne varnosti v državah članicah; ker so se čezmejni in sezonski delavci znašli v položaju, ko niso nujno upravičeni do začasnih podpornih ukrepov, kot so sheme dela za krajši delovni čas, prilagojena nadomestila za brezposelnost in ukrepi za omogočanje dela od doma;

| N. | ker so v času krize nekatere države članice sprejele ukrepe za ublažitev ranljivosti, s katerimi se čezmejni in migrantski sezonski delavci srečujejo v okviru krize zaradi COVID-19, in priznale njihovo vlogo v naših družbah; |
| --- | --- |

N.

ker so v času krize nekatere države članice sprejele ukrepe za ublažitev ranljivosti, s katerimi se čezmejni in migrantski sezonski delavci srečujejo v okviru krize zaradi COVID-19, in priznale njihovo vlogo v naših družbah;

| O. | ker je kriza močno prizadela tudi obmejne delavce in obmejne regije EU, kar zadeva zaposlovanje, dostop do delovnih mest in ureditve dela na daljavo, ter povzročila pravno negotovost glede veljavnega sistema socialne varnosti in davčnega sistema; |
| --- | --- |

O.

ker je kriza močno prizadela tudi obmejne delavce in obmejne regije EU, kar zadeva zaposlovanje, dostop do delovnih mest in ureditve dela na daljavo, ter povzročila pravno negotovost glede veljavnega sistema socialne varnosti in davčnega sistema;

| P. | ker so v evropskem kmetijskem sektorju prihodki včasih pod povprečjem, delovni čas je daljši, več je nesreč in bolezni, udeležba v programih za izobraževanje in usposabljanje pa je manjša, zlasti v primeru čezmejnih in sezonskih delavcev; ker so slabi delovni pogoji v kmetijskem sektorju eden glavnih vzrokov za pomanjkanje delovne sile v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

P.

ker so v evropskem kmetijskem sektorju prihodki včasih pod povprečjem, delovni čas je daljši, več je nesreč in bolezni, udeležba v programih za izobraževanje in usposabljanje pa je manjša, zlasti v primeru čezmejnih in sezonskih delavcev; ker so slabi delovni pogoji v kmetijskem sektorju eden glavnih vzrokov za pomanjkanje delovne sile v nekaterih državah članicah;

| Q. | ker ni sistema za sistematično zbiranje podatkov ali digitalno sledenje na ravni EU, ki bi zagotovil ustrezne podatke o skupnem številu prizadetih čezmejnih in sezonskih delavcev ali delavcem omogočil enostavno in hitro določitev statusa njihovega kritja na področju socialne varnosti ter uveljavljanje prejemkov, pridobljenih pred začetkom krize; ker občine prepogosto nimajo informacij o čezmejnih in sezonskih delavcih, ki pri njih živijo in delajo; |
| --- | --- |

Q.

ker ni sistema za sistematično zbiranje podatkov ali digitalno sledenje na ravni EU, ki bi zagotovil ustrezne podatke o skupnem številu prizadetih čezmejnih in sezonskih delavcev ali delavcem omogočil enostavno in hitro določitev statusa njihovega kritja na področju socialne varnosti ter uveljavljanje prejemkov, pridobljenih pred začetkom krize; ker občine prepogosto nimajo informacij o čezmejnih in sezonskih delavcih, ki pri njih živijo in delajo;

| R. | ker obstaja tveganje, da bo kriza še zaostrila sedanje težave pri tem, kako nekatere agencije za zaposlovanje in lokalni delodajalci obravnavanju čezmejnih in sezonskih delavcev; |
| --- | --- |

R.

ker obstaja tveganje, da bo kriza še zaostrila sedanje težave pri tem, kako nekatere agencije za zaposlovanje in lokalni delodajalci obravnavanju čezmejnih in sezonskih delavcev;

Varstvo pravic, zagotavljanje varnosti in izvrševanje obstoječe zakonodaje

| 1. | pozdravlja stalne smernice Komisije v okviru aktualnega usklajevanja skupnega odziva EU na izbruh COVID-19, zlasti glede izvajanja načela enakega obravnavanja in nediskriminacije ter izvajanja prostega in pravičnega gibanja delavcev; poudarja, da morajo nadzor meje, zdravstveni pregledi in omejitve gibanja ostati sorazmerni in veljati le izjemoma ter da je treba vse pravice do svobodnega gibanja spet obnoviti, takoj ko bo ocenjeno, da je to varno glede na nacionalne razmere glede COVID-19; opozarja, da načelo enakega obravnavanja ni omejeno na čezmejne in sezonske delavce samo v bistvenih sektorjih in poklicih, ampak velja tudi za vse delavce, ki morajo prečkati notranje meje, glede na to, da so ti sektorji odprti tudi za lokalne delavce v gostiteljski državi članici dela; poziva države članice, ki tega še niso storile, naj čim prej odpravijo vse omejitve potovanj ter diskriminatorne ukrepe omejitve gibanja in karantene za čezmejne in sezonske delavce, da bi preprečile pomanjkanje delovne sile v ključnih sektorjih in pomagale delavcem, pri čemer je treba poskrbeti za njihovo zdravje in varnost; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo ukrepe za zagotovitev, da bo čezmejnim in sezonskim delavcem ter čezmejnim podjetnikom in samozaposlenim osebam zagotovljena ustrezna zaščita pred COVID-19 in njegovimi učinki, vključno z enostavnim dostopom do testiranja, ter da bodo te osebe s tveganji in potrebnimi varnostnimi ukrepi seznanjene v jeziku, ki ga razumejo; poudarja, da so med čezmejnimi in sezonskimi delavci posebej ranljivi mladi in ženske; poleg tega poziva, naj se sprejmejo ukrepi za zaščito zdravja in varnosti teh oseb med potovanjem in zagotovitev dostojnih bivalnih pogojev, da se omogoči omejevanje socialnih stikov v krajih njihove zaposlitve, kjer nimajo stalnega prebivališča, in naj se oblikujejo rešitve za repatriacijo, če bodo potrebne, ki pa ne bodo sprejete na račun delavcev; poudarja, da je treba spoštovati veljavno zakonodajo o dostopu do socialnih pravic, vključno z njihovim izvozom; poudarja, da čezmejni in sezonski delavci ne smejo biti zapostavljeni, kadar kot državljani EU uveljavljajo pravico do svobode gibanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo delo socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe, ki so dejavni na tem področju, da bo vsem delavcem, ki so zaradi krize ali iz drugih razlogov obtičali na njihovem ozemlju, zagotovljen ustrezen in nujen dostop do javnih storitev, podpore sindikatov, dostojnih stanovanj, zaščitne opreme, prehrane in zdravstvenega varstva; pozdravlja vključevanje socialnih partnerjev v reševanje sektorskih vprašanj na področju mobilnosti ter pravic čezmejnih in sezonskih delavcev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj v okviru COVID-19 zagotovijo enako obravnavanje sezonskih delavcev iz tretjih držav in državljanov EU, kot je navedeno v Direktivi 2014/36/EU, in opozarja, da morajo imeti ti delavci enake delavske in socialne pravice kot državljani EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj čim hitreje poskrbijo za pravilno izvajanje in izvrševanje veljavne zakonodaje EU glede pravic čezmejnih in sezonskih delavcev, zlasti v zvezi s pravico do enakega plačila za enako delo v istem kraju, tudi s pomočjo nacionalnih in čezmejnih usklajenih in skupnih delovnih inšpekcij; vztraja, da je treba sprejeti jasne ukrepe za zagotovitev, da bodo delavci pred odhodom jasno razumeli svoje pogodbe, pravice in obveznosti ter da bodo imeli o njih popolne informacije in neoviran dostop do njih ter da bodo te pogodbe na voljo organom za delovnopravno varstvo, pristojnim za njihovo območje zaposlitve; poziva države članice, naj povečajo zmogljivosti inšpektoratov za delo in prednostno obravnavajo sektorje, v katerih so delavci ogroženi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje svojih smernic o prostem pretoku delavcev med epidemijo COVID-19, zlasti pa izda nove posebne smernice za čezmejne in sezonske delavce ter čezmejne podjetnike in samozaposlene osebe, delodajalce in države članice v okviru teh razmer, zlasti kar zadeva izvajanje prostega in pravičnega gibanja, dostojna bivališča, veljavne delovne in zaposlitvene pogoje ter zdravstvene in varnostne zahteve, vključno s potrebo po zagotavljanju socialne distance med prevozom, v stanovanju in na delovnem mestu, zaščito in usklajevanje socialne varnosti, dostop do zdravstvenega varstva in zagotavljanje zdravstvenih storitev, zagotavljanje informacij, kot so pisna navodila in obvestila na delovnem mestu, v jeziku, ki ga delavci razumejo, ter izmenjava dobre prakse; poudarja, da morajo biti socialni partnerji v celoti vključeni v oblikovanje teh smernic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice, naj zagotovijo kakovostna stanovanja za čezmejne in sezonske delavce, ki ne bi smela biti vezana na prejemke, in jim zagotovijo dostojne prostore, zasebnost najemnikov in pisne najemne pogodbe, nad čemer naj bdijo inšpektorati za delo, ter naj določijo standarde v zvezi s tem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj prednostno zagotovi polno delovanje Evropskega organa za delo in si prizadeva objaviti ustrezne informacije o pravicah in obveznostih posameznikov pri čezmejni mobilnosti delovne sile, tudi na enotnem spletnem mestu na ravni EU, ki bi moralo delovati kot portal za dostop do informacijskih virov in storitev na ravni EU in nacionalni ravni; ugotavlja, da ni usklajenega postopka za opozarjanje na zlorabe in težave; zato poziva Evropski organ za delo, naj v sodelovanju z ustreznimi organi držav članic ustanovi evropski mehanizem, kjer bodo lahko čezmejni delavci anonimno prijavljali zlorabe, in naj izvaja člen 8(1) Uredbe (EU) 2019/1149, da se bodo izvajali skupni ali usklajeni inšpekcijski pregledi prijavljenih primerov morebitnih zlorab; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj predlaga dolgoročne rešitve za obravnavanje zlorab pri najemanju podizvajalcev ter za zaščito sezonskih in čezmejnih delavcev vzdolž celotne verige podizvajalcev in dobavne verige; |
| --- | --- |

9.

Spodbujanje pravične mobilnosti in krepitev notranjega trga

| 10. | poziva države članice in Komisijo, naj se pripravijo na morebitne prihodnje valove COVID-19, ter ponovno poziva k usklajevanju nacionalnih ukrepov na meji in oblikovanju varnostnih ukrepov za mobilne delavce, vključno z varnim zavetjem; ugotavlja, da je treba oblikovati načrte stalne mobilnosti ter opredeliti in vzdrževati „zelene koridorje“ z varnostnimi ukrepi ter uveljavljenimi in objavljenimi pogoji potovanja; v zvezi s tem poudarja ključno vlogo regionalnih in lokalnih organov ter obstoječih čezmejnih institucij, tudi pri vzdrževanju in rednem posodabljanju evidenc vseh čezmejnih in sezonskih delavcev, registriranih v občinah njihovega prebivališča; poudarja, da bi morala biti vodilna načela vseh ukrepov, sprejetih v zvezi s krizo in potjo do okrevanja, zdravje in varnost vseh delavcev ter spoštovanje in učinkovito izvajanje vseh veljavnih delovnih pogojev, ob priznavanju posebej ranljivega položaja čezmejnih in mobilnih delavcev med epidemijo COVID-19 in po njem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja, kako pomembno in potrebno je dobro sodelovanje s tretjimi državami, v katerih je veliko čezmejnih delavcev, na primer z državami Evropskega gospodarskega prostora (EGP), Švico in Združenim kraljestvom; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je potrebno dobro sodelovanje med državami članicami pri zbiranju podatkov o čezmejnih in sezonskih delavcih, da bi premostili vrzeli v nacionalnih praksah, pridobili boljši dostop do razpoložljivih informacij ter ustvarili predvidljiv in dostopen notranji trg dela; poziva Evropski organ za delo, naj dejavno sodeluje pri zbiranju in usklajevanju podatkov za namene analize mobilnosti delovne sile in ocen tveganja v skladu z nalogami, določenimi v njegovi ustanovni uredbi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da delodajalci prav tako potrebujejo jasna pravila in pravno jasnost, da bi zaščitili čezmejne in sezonske delavce; poziva države članice, naj na spletnih straneh svojih ustreznih nacionalnih institucij zbirajo in hranijo posodobljene informacije o vseh takih pravilih, vključno s pravili o COVID-19 in omejitvah potovanj; poziva Komisijo, naj preuči možnost vzpostavitve portala ali mobilne aplikacije, ki bi omogočala zbiranje podatkov držav članic, da bi državljanom EU ponudili natančne informacije o omejitvah potovanj v realnem času, skupaj z možnostmi potovanj in razpoložljivimi potmi v primeru delne ali popolne ponovne uvedbe nujnih ukrepov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo imeli čezmejni delavci, zlasti obmejni delavci in samozaposlene osebe, ki jih je prizadela kriza, vključno s tistimi, ki delajo na daljavo iz svoje države stalnega prebivališča, dostop do ustrezne socialne varnosti, delavskih pravic in davčne ureditve ter da bodo z gotovostjo vedeli, kateri je njihov pristojni organ, da bodo imeli dostop do ureditev skrajšanega delovnega časa pod enakimi pogoji kot drugi zaposleni in da dolžina bivanja v državi članici stalnega prebivališča zaradi pandemije ne bo negativno vplivala na njihove davčne ali socialnovarstvene pravice; zahteva, naj se čas dela na daljavo v tujini obravnava kot delo v državi dela; |
| --- | --- |

14.

Odpornost, digitalizacija in zagotavljanje preglednosti

| 15. | poziva Komisijo, naj nemudoma preuči splošne zaposlitvene ter zdravstvene in varnostne razmere čezmejnih in sezonskih delavcev, vključno z vlogo agencij za začasno delo, agencij za zaposlovanje, drugih posrednikov in podizvajalcev, da bi opredelili vrzeli pri zagotavljanju zaščite in morebitno potrebo po reviziji obstoječega zakonodajnega okvira, kot so zakonodajni okvir za zdravje in varnost pri delu, Direktiva 2014/36/EU o sezonskih delavcih in Direktiva 2008/104/ES o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela, ter da bi okrepili pripravljenost na pandemijo; poudarja, da pridobljene izkušnje niso uporabne zgolj v zvezi s krizo COVID-19, temveč tudi za okrepitev z dokazi podprtega oblikovanja politik, da bi odpravili pomanjkljivosti zakonodaje EU in nacionalnih zakonodaj tako v času krize kot v normalnem času; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da so države članice odgovorne za zagotavljanje, da bodo njihovi sistemi socialne varnosti stabilni, zanesljivi in odporni proti krizam, ter da EU določa skupna pravila za zaščito pravic socialne varnosti pri gibanju znotraj Evrope; poziva sedanje in prihodnja predsedstva Sveta in države članice, naj sodelujejo s Parlamentom, da bi dosegli hiter in uravnotežen dogovor o predlagani reviziji uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 o usklajevanju socialne varnosti, da bi oblikovali posodobljena pravila, ki bodo ustrezala svojemu namenu ter spodbujala pravično mobilnost in socialno zaščito za vse državljane EU, obenem pa omogočala učinkovit boj proti goljufijam na področju socialne varnosti in zlorabi socialnih pravic mobilnih delavcev; v zvezi s tem poziva države članice, naj nemudoma začnejo izvajati vse dele sistema elektronske izmenjave informacij o socialni varnosti (EESSI), da bi se zagotovila učinkovitejše sodelovanje med institucijami socialne varnosti in hitrejša, digitalizirana obdelava posameznih zadev v korist oseb, ki so v čezmejnem položaju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj posodobi svoje spletne strani glede na sedanjo epidemijo in jih ustrezno promovira ter na njih objavi informacije o pravicah delavcev in ustrezni nacionalni zakonodaji, namenjene čezmejnim in sezonskim delavcem, ter podrobnosti o nacionalnih in regionalnih organih za delovnopravno varstvo ter naj v sodelovanju z državami članicami uvede dostopne informacijske kampanje za ozaveščanje, namenjene čezmejnim in sezonskim delavcem, pri čemer naj pri tem sodelujejo socialni partnerji in organizacije civilne družbe, da se zagotovi nadalje širjenje informacij; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponovno poudarja, kako pomembna je ustrezna zaščita žvižgačev v državah članicah, tudi za čezmejne in sezonske delavce; spodbuja države članice, naj presežejo minimalne zahteve iz Direktive 2019/1937 za vse delavce, ne glede na njihov status, in preučijo možnosti uporabe nacionalne zakonodaje o zaščiti žvižgačev za čezmejne ali sezonske delavce, ki opozarjajo na zlorabe; poudarja, da je treba v pogodbe o zaposlitvi pregledno vključiti možnosti, ki so na voljo za opozarjanje na zlorabe in prejem podpore, brez strahu pred odpovedjo; poudarja, da morajo imeti ti delavci zagotovljen dostop do sindikatov in organizacij civilne družbe, tudi v državi gostiteljici; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da bi lahko vzpostavitev digitalnega in dinamičnega sistema za izmenjavo podatkov med državami članicami pripomogla k olajšanju boja proti zlorabam pravic čezmejnih in sezonskih delavcev in neprijavljenemu delu ter težavam, povezanim s tem, in pripomogla k določitvi pristojnega sistema socialne varnosti; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj z namenom priprave predloga izvede izčrpno oceno učinka na uvedbo digitalne evropske številke socialnega zavarovanja; poudarja, da je dovoljeno osebne podatke v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov (19) uporabljati samo za vnaprej določene namene in jih lahko uporabljajo samo pristojni organi socialnega varstva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice, naj pravilno, pravočasno in ambiciozno prenesejo revidirano direktivo o napotitvi delavcev ter tako zagotovijo enako obravnavo in zaščito napotenih delavcev, zlasti da bi se spoštovala obveznost iz člena 3(7) direktive, da mora delodajalec napotenim delavcem povrniti stroške, ki so dejansko nastali zaradi napotitve, denimo potne stroške ter stroške za stanovanje in hrano, v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso, ki se uporablja za delovno razmerje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da mora Komisija skupaj z državami članicami odpraviti problem neobstoja jasnih določb o ustanovitvi agencij za začasno delo in zaposlovanje, namenjenih čezmejnim in sezonskim delavcem v EU; opozarja na že obstoječo dobro prakso uporabe jasnih licenc za preglednost, ki jih tem podjetjem izdajo posebni upravni organi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bosta strategija „od vil do vilic“ in prihodnja revizija skupne kmetijske politike koristili delavcem v kmetijstvu v Evropi, vključno s sezonskimi, migrantskimi in drugimi mobilnimi delavci; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj se borijo proti morebitni negativni podobi sezonskih in čezmejnih delavcev; ugotavlja, da so države članice, v katerih je njihovo stalno prebivališče, odgovorne, da zagotovijo ustrezen dostop do ustreznih informacij o delovnem in socialnem varstvu za čezmejne in sezonske delavce; poudarja, kako pomembna je podpora za čezmejne in sezonske delavce v primeru delovnih nezgod in pomoč pri repatriaciji in reintegraciji, hkrati pa poskrbijo, da agencije za zaposlovanje, podizvajalci in drugi posredniki, ki delujejo na njihovem ozemlju, spoštujejo njihove pravice; |
| --- | --- |

23.

o

o o

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropskemu svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  UL L 128, 30.4.2014, str. 8.

(2)  UL L 141, 27.5.2011, str. 1.

(3)  UL L 94, 28.3.2014, str. 375.

(4)  UL L 327, 5.12.2008, str. 9.

(5)  UL L 186, 11.7.2019, str. 21.

(6)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

(7)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

(8)  UL L 393, 30.12.1989, str. 1.

(9)  UL L 18, 21.1.1997, str. 1.

(10)  UL L 173, 9.7.2018, str. 16.

(11)  UL L 159, 28.5.2014, str. 11.

(12)  UL L 262, 17.10.2000, str. 21.

(13)  UL L 305, 26.11.2019, str. 17.

(14)  UL L 168, 30.6.2009, str. 24.

(15)  UL L 186, 11.7.2019, str. 105.

(16)  UL L 343, 23.12.2011, str. 1.

(17)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(18)  UL C 334, 19.9.2018, str. 88.

(19)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

četrtek, 18. junij 2020

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/90 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/90

---

P9_TA(2020)0152

Priporočila glede pogajanj o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska

Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 18. junija 2020 glede pogajanj o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (2020/2023(INI))

(2021/C 362/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 218 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 218 PDEU,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/266 z dne 25. februarja 2020 o pooblastilu za začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (1) in direktiv iz dodatka k sklepu za pogajanja o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska, ki so bili objavljeni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/266 z dne 25. februarja 2020 o pooblastilu za začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (1) in direktiv iz dodatka k sklepu za pogajanja o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska, ki so bili objavljeni,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 5. aprila 2017 o pogajanjih z Združenim kraljestvom po uradnem obvestilu, da namerava izstopiti iz Evropske unije (2), z dne 3. oktobra 2017 o stanju pogajanj z Združenim kraljestvom (3), z dne 13. decembra 2017 o stanju pogajanj z Združenim kraljestvom (4), z dne 14. marca 2018 o smernicah za okvir prihodnjih odnosov med EU in Združenim kraljestvom (5), z dne 18. septembra 2019 o stanju glede izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (6), z dne 15. januarja 2020 o izvajanju in spremljanju določb o državljanskih pravicah v sporazumu o izstopu Združenega kraljestva (7) ter z dne 12. februarja 2020 o predlaganem mandatu za pogajanja o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 5. aprila 2017 o pogajanjih z Združenim kraljestvom po uradnem obvestilu, da namerava izstopiti iz Evropske unije (2), z dne 3. oktobra 2017 o stanju pogajanj z Združenim kraljestvom (3), z dne 13. decembra 2017 o stanju pogajanj z Združenim kraljestvom (4), z dne 14. marca 2018 o smernicah za okvir prihodnjih odnosov med EU in Združenim kraljestvom (5), z dne 18. septembra 2019 o stanju glede izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (6), z dne 15. januarja 2020 o izvajanju in spremljanju določb o državljanskih pravicah v sporazumu o izstopu Združenega kraljestva (7) ter z dne 12. februarja 2020 o predlaganem mandatu za pogajanja o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (8),

| — | ob upoštevanju osnutka za besedilo sporazuma o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom z dne 18. marca 2020 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka za besedilo sporazuma o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom z dne 18. marca 2020 (9),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 29. januarja 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 29. januarja 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (10),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (11) (v nadaljnjem besedilu: sporazum o izstopu) ter spremljajoče politične izjave o okviru prihodnjih odnosov med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom (12) (v nadaljnjem besedilu: politična izjava), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (11) (v nadaljnjem besedilu: sporazum o izstopu) ter spremljajoče politične izjave o okviru prihodnjih odnosov med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom (12) (v nadaljnjem besedilu: politična izjava),

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za proračun, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za ribištvo, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za ustavne zadeve ter Odbora za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za proračun, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za ribištvo, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za ustavne zadeve ter Odbora za peticije,

| — | ob upoštevanju pisem Odbora za razvoj, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisem Odbora za razvoj, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravne zadeve,

| — | ob upoštevanju členov 114(4) in 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 114(4) in 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za zunanje zadeve in Odbora za mednarodno trgovino v skladu s členom 58 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za zunanje zadeve in Odbora za mednarodno trgovino v skladu s členom 58 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in Odbora za mednarodno trgovino (A9-0117/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in Odbora za mednarodno trgovino (A9-0117/2020),

| A. | ker je politična izjava merilo za pogajanja in določa parametre za ambiciozno, široko, globoko in prožno partnerstvo za trgovinsko in gospodarsko sodelovanje, ki se bo opiralo na celovit in uravnotežen prostotrgovinski sporazum, pa tudi na sodelovanje pri kazenskem preiskovanju in pregonu ter kazenskem pravosodju, v zunanji politiki, varnosti in obrambi ter na širših področjih sodelovanja; ker mandat EU, ki ga je Svet na tej podlagi sprejel 25. februarja 2020, postavlja pogajalski okvir, v katerem se predvideva trdno in celovito partnerstvo med EU in Združenim kraljestvom, ki bo pomenilo usklajeno strukturo in splošni okvir upravljanja; ker EU ne bo sprejela razdrobljenega pristopa Združenega kraljestva, ki želi v pogajanjih na ta način doseči vrsto ločenih, samostojnih sporazumov; |
| --- | --- |

A.

ker je politična izjava merilo za pogajanja in določa parametre za ambiciozno, široko, globoko in prožno partnerstvo za trgovinsko in gospodarsko sodelovanje, ki se bo opiralo na celovit in uravnotežen prostotrgovinski sporazum, pa tudi na sodelovanje pri kazenskem preiskovanju in pregonu ter kazenskem pravosodju, v zunanji politiki, varnosti in obrambi ter na širših področjih sodelovanja; ker mandat EU, ki ga je Svet na tej podlagi sprejel 25. februarja 2020, postavlja pogajalski okvir, v katerem se predvideva trdno in celovito partnerstvo med EU in Združenim kraljestvom, ki bo pomenilo usklajeno strukturo in splošni okvir upravljanja; ker EU ne bo sprejela razdrobljenega pristopa Združenega kraljestva, ki želi v pogajanjih na ta način doseči vrsto ločenih, samostojnih sporazumov;

| B. | ker mandat EU temelji na smernicah Evropskega sveta z dne 23. marca 2018 in sopodpisani politični izjavi; |
| --- | --- |

B.

ker mandat EU temelji na smernicah Evropskega sveta z dne 23. marca 2018 in sopodpisani politični izjavi;

| C. | ker lahko pogajanja o prihodnjem partnerstvu z Združenim kraljestvom temeljijo samo na učinkovitem in popolnem izvajanju sporazuma o izstopu in njegovih treh protokolov; |
| --- | --- |

C.

ker lahko pogajanja o prihodnjem partnerstvu z Združenim kraljestvom temeljijo samo na učinkovitem in popolnem izvajanju sporazuma o izstopu in njegovih treh protokolov;

| D. | ker bi si EU morala še naprej odločno prizadevati za sprejetje ambicioznega sporazuma, kar je jasno zapisano v politični izjavi, ki sta jo 17. oktobra 2019 podpisali obe strani, vključno s predsednikom vlade Združenega kraljestva, in tudi v mandatu za pogajanja; ker Združeno kraljestvo od 31. januarja 2020 ni več država članica Evropske unije; |
| --- | --- |

D.

ker bi si EU morala še naprej odločno prizadevati za sprejetje ambicioznega sporazuma, kar je jasno zapisano v politični izjavi, ki sta jo 17. oktobra 2019 podpisali obe strani, vključno s predsednikom vlade Združenega kraljestva, in tudi v mandatu za pogajanja; ker Združeno kraljestvo od 31. januarja 2020 ni več država članica Evropske unije;

| E. | ker je trenutni časovni pritisk v pogajanjih zgolj in samo posledica odločitev Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

E.

ker je trenutni časovni pritisk v pogajanjih zgolj in samo posledica odločitev Združenega kraljestva;

| F. | ker bi bilo treba prihodnji sporazum vključiti v splošni okvir upravljanja in ker bi moralo biti Sodišče Evropske unije edini organ, odgovoren za razlago prava EU; |
| --- | --- |

F.

ker bi bilo treba prihodnji sporazum vključiti v splošni okvir upravljanja in ker bi moralo biti Sodišče Evropske unije edini organ, odgovoren za razlago prava EU;

| G. | ker v prehodnem obdobju v Združenem kraljestvu in zanj še vedno velja pravo EU na vseh področjih, z izjemo pogodb in aktov, ki zanj in v njem tudi pred začetkom veljavnosti sporazuma o izstopu niso bili zavezujoči; ker je Evropska komisija 14. maja 2020 zoper Združeno kraljestvo sprožila postopek za ugotavljanje kršitev zaradi neizpolnjevanja pravil EU o prostem pretoku; |
| --- | --- |

G.

ker v prehodnem obdobju v Združenem kraljestvu in zanj še vedno velja pravo EU na vseh področjih, z izjemo pogodb in aktov, ki zanj in v njem tudi pred začetkom veljavnosti sporazuma o izstopu niso bili zavezujoči; ker je Evropska komisija 14. maja 2020 zoper Združeno kraljestvo sprožila postopek za ugotavljanje kršitev zaradi neizpolnjevanja pravil EU o prostem pretoku;

| H. | ker bo izstop Združenega kraljestva iz EU vplival na milijone državljanov – tako na državljane Združenega kraljestva, ki živijo, potujejo ali delajo v Uniji, kot na državljane EU, ki živijo, potujejo ali delajo v Združenem kraljestvu, ter tudi na ljudi, ki niso državljani EU ali Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

H.

ker bo izstop Združenega kraljestva iz EU vplival na milijone državljanov – tako na državljane Združenega kraljestva, ki živijo, potujejo ali delajo v Uniji, kot na državljane EU, ki živijo, potujejo ali delajo v Združenem kraljestvu, ter tudi na ljudi, ki niso državljani EU ali Združenega kraljestva;

| I. | ker Združeno kraljestvo kot tretja država ne more imeti enakih pravic in uživati enakih ugodnosti ter tudi ne izpolnjevati enakih obveznosti kot članice, tako da se bodo razmere v EU in v Združenem kraljestvu po izteku prehodnega obdobja bistveno spremenile; ker si EU in Združeno kraljestvo delita temeljna načela in vrednote; ker bi bilo treba v prihodnjem sporazumu o partnerstvu upoštevati geografsko bližino Združenega kraljestva ter visoko medsebojno povezanost in usklajenost s pravili EU; ker je EU že na začetku jasno navedla, da bo Združeno kraljestvo, če bo želelo več ugodnosti in pravic, moralo sprejeti tudi več obveznosti; |
| --- | --- |

I.

ker Združeno kraljestvo kot tretja država ne more imeti enakih pravic in uživati enakih ugodnosti ter tudi ne izpolnjevati enakih obveznosti kot članice, tako da se bodo razmere v EU in v Združenem kraljestvu po izteku prehodnega obdobja bistveno spremenile; ker si EU in Združeno kraljestvo delita temeljna načela in vrednote; ker bi bilo treba v prihodnjem sporazumu o partnerstvu upoštevati geografsko bližino Združenega kraljestva ter visoko medsebojno povezanost in usklajenost s pravili EU; ker je EU že na začetku jasno navedla, da bo Združeno kraljestvo, če bo želelo več ugodnosti in pravic, moralo sprejeti tudi več obveznosti;

| J. | ker sta se EU in Združeno kraljestvo v politični izjavi dogovorila, da bosta junija 2020 na visoki ravni ocenila doseženi napredek, da bi se dogovorila o nadaljnjih dejavnostih s pogajanji o prihodnjih medsebojnih odnosih; ker sta obe strani ob koncu srečanja na visoki ravni 15. junija 2020 podali skupno izjavo, v kateri sta med drugim ugotovili, da je potreben nov zagon; |
| --- | --- |

J.

ker sta se EU in Združeno kraljestvo v politični izjavi dogovorila, da bosta junija 2020 na visoki ravni ocenila doseženi napredek, da bi se dogovorila o nadaljnjih dejavnostih s pogajanji o prihodnjih medsebojnih odnosih; ker sta obe strani ob koncu srečanja na visoki ravni 15. junija 2020 podali skupno izjavo, v kateri sta med drugim ugotovili, da je potreben nov zagon;

| K. | ker je enotnost EU in njenih držav članic skozi vsa pogajanja ključnega pomena, da bi čim bolje zaščitile interese EU in svojih državljanov; ker so EU in njene države članice ostale enotne ves čas pogajanj ter tudi pri sprejetju sporazuma o izstopu in po tem; ker se ta enotnost kaže v sprejetju mandata za pogajanja, podeljenega pogajalcu EU in vodji projektne skupine EU Michelu Barnieru, ki ga EU in njene države članice trdno podpirajo; |
| --- | --- |

K.

ker je enotnost EU in njenih držav članic skozi vsa pogajanja ključnega pomena, da bi čim bolje zaščitile interese EU in svojih državljanov; ker so EU in njene države članice ostale enotne ves čas pogajanj ter tudi pri sprejetju sporazuma o izstopu in po tem; ker se ta enotnost kaže v sprejetju mandata za pogajanja, podeljenega pogajalcu EU in vodji projektne skupine EU Michelu Barnieru, ki ga EU in njene države članice trdno podpirajo;

| L. | ker sta se EU in Združeno kraljestvo v politični izjavi strinjala, da bi morali prihodnji odnosi temeljiti na skupnih vrednotah, kot so spoštovanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin, demokratična načela, pravna država, mednarodni red, ki temelji na pravilih, vključno z ustanovno listino OZN, ter podpiranje neširjenja orožja, načel razoroževanja, miru in varnosti ter trajnostnega razvoja in varstva okolja, in ker so te vrednote osrednji pogoj za sodelovanje v okviru politične izjave, kar bi moralo biti zapisano kot zavezujoča določba, čeprav gre tudi za vprašanje medsebojnega zaupanja; ker bo EU ostala zavezana Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, je treba v sporazum o prihodnjem odnosu vključiti zavezo Združenega kraljestva, da bo država tudi v prihodnje trajno spoštovala okvir Evropske konvencije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

L.

ker sta se EU in Združeno kraljestvo v politični izjavi strinjala, da bi morali prihodnji odnosi temeljiti na skupnih vrednotah, kot so spoštovanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin, demokratična načela, pravna država, mednarodni red, ki temelji na pravilih, vključno z ustanovno listino OZN, ter podpiranje neširjenja orožja, načel razoroževanja, miru in varnosti ter trajnostnega razvoja in varstva okolja, in ker so te vrednote osrednji pogoj za sodelovanje v okviru politične izjave, kar bi moralo biti zapisano kot zavezujoča določba, čeprav gre tudi za vprašanje medsebojnega zaupanja; ker bo EU ostala zavezana Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, je treba v sporazum o prihodnjem odnosu vključiti zavezo Združenega kraljestva, da bo država tudi v prihodnje trajno spoštovala okvir Evropske konvencije o človekovih pravicah;

| M. | ker je pandemija COVID-19 povzročila povsem nepričakovane in neprimerljive nove razmere s precejšnjimi posledicami za izvajanje sporazuma o izstopu ter za ritem in učinkovitost pogajanj med EU in Združenim kraljestvom; ker bi v primeru, da ne bo mogoče doseči dogovora, obe strani morali biti pripravljeni na velike spremembe v svojem gospodarstvu, ki bodo še hujše zaradi aktualne krize s COVID-19 in njenih pričakovanih gospodarskih posledic; ker je treba zaradi svetovne pandemije in njenih predvidenih geopolitičnih, gospodarskih in družbenih posledic še toliko bolj izboljšati mehanizme sodelovanja med partnerji in zavezniki; |
| --- | --- |

M.

ker je pandemija COVID-19 povzročila povsem nepričakovane in neprimerljive nove razmere s precejšnjimi posledicami za izvajanje sporazuma o izstopu ter za ritem in učinkovitost pogajanj med EU in Združenim kraljestvom; ker bi v primeru, da ne bo mogoče doseči dogovora, obe strani morali biti pripravljeni na velike spremembe v svojem gospodarstvu, ki bodo še hujše zaradi aktualne krize s COVID-19 in njenih pričakovanih gospodarskih posledic; ker je treba zaradi svetovne pandemije in njenih predvidenih geopolitičnih, gospodarskih in družbenih posledic še toliko bolj izboljšati mehanizme sodelovanja med partnerji in zavezniki;

Splošna načela

| 1. | obžaluje, da po štirih krogih pogajanj ni bil dosežen nikakršen napredek, z izjemo zelo majhnih dosežkov na omejenem številu področij; ugotavlja, da se EU in Združeno kraljestvo bistveno razhajata v stališčih, celo o področju uporabe in pravni strukturi besedila, ki naj bi bilo sprejeto; je izredno zaskrbljen zaradi omejenega obsega prihodnjega partnerstva, kot ga predvideva vlada Združenega kraljestva, in njenega pristopa, da se želi pogajati samo o področjih, ki so v interesu Združenega kraljestva; poudarja, da je ta pristop selektivnega odbiranja koristi za EU nesprejemljiv; poudarja, da predlogi Združenega kraljestva niso skladni z njegovimi zavezami iz sporazuma o izstopu in politične izjave, ki jih je država potrdila v pogajanjih, to velja tudi za zavrnitev pogajanj o sporazumu o varnostnih in obrambnih zadevah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja, da EU ne odstopa od stališča, da je treba konkreten napredek doseči vzporedno na vseh področjih pogajanj, vključno z enakimi konkurenčnimi pogoji, ribištvom, notranjo varnostjo in upravljanjem, kot je navedeno tudi v politični izjavi; poudarja, da so vsa pogajanja nedeljiva in da EU ne bo pristajala na dogovor za vsako ceno, zlasti ne na prostotrgovinski sporazum brez trdnih jamstev o enakih konkurenčnih pogojih ter brez zadovoljivega sporazuma o ribištvu; zato popolnoma podpira Komisijo, ki zagovarja, da je potreben osnutek celovite pogodbe, kot je EU predlagala že na začetku, ne pa da bi sklepali ločene sporazume, kot predlaga Združeno kraljestvo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vztraja, da mora biti vsak dogovor o novih odnosih med EU in Združenim kraljestvom usklajen in prilagojen geografski bližini ter visoki stopnji prepletenosti njunega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da je Združeno kraljestvo objavilo svoj osnutek zakonodajnih predlogov, čeprav z zakasnitvijo; ugotavlja, da številni predlogi Združenega kraljestva znatno presegajo dogovore EU iz drugih prostotrgovinskih sporazumov s tretjimi državami v zadnjih letih, čeprav država trdi, da je uporabila že obstoječe precedense; opozarja, da mora končni sporazum temeljiti na ravnovesju pravic in obveznosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja, da je velika konvergenca med pogajalskimi cilji, zapisanih v resoluciji Parlamenta z dne 12. februarja 2020 in v Sklepu Sveta (EU, Euratom) 2020/266 z dne 25. februarja 2020 o pooblastilu za začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (13) (pogajalske smernice); poudarja, da Parlament popolnoma podpira Komisijo v pogajanjih z Združenim kraljestvom v skladu s pogajalskimi smernicami, saj vse tri institucije na splošno soglašajo glede ciljev, ki bi jih bilo treba doseči v teh pogajanjih; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja osnutek za besedilo sporazuma o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom, ki ga je pripravila EU in je bil objavljen 18. marca 2020 ter v katerem je predlagan celovit sporazum za globoko in tesno partnerstvo, ki bo poleg proste trgovine z blagom in storitvami obsegalo tudi načine za preprečevanje izkrivljanj ter nepoštene konkurenčne prednosti, na primer v kmetijstvu, pri sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih ter državni pomoči, in bo vzpostavilo ugodno okolje za razvoj trgovine in naložb; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj pogajanja še naprej vodi pregledno, kar je koristno za pogajalski proces, pa tudi za državljane in podjetja, saj jim bo omogočalo, da se bodo bolje pripravili na fazo po prehodnem obdobju; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem zagotovi javno posvetovanje in stalen dialog s socialnimi partnerji in civilno družbo, pa tudi z nacionalnimi parlamenti; pozdravlja prakso Komisije, da Parlamentu zagotavlja pravočasne informacije o pogajanjih, skladne z informacijami, ki jih posreduje državam članicam, in jo poziva, naj tako nadaljuje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da mora biti vsak prihodnji pridružitveni sporazum, sklenjen med EU in Združenim kraljestvom v skladu s členom 217 PDEU (v nadaljnjem besedilu: sporazum), popolnoma skladen z naslednjimi načeli:






  (i) | tretja država ne sme uživati enakih pravic in ugodnosti ter ne izpolnjuje enakih obveznosti kot država članica EU ali članica Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA) ali Evropskega gospodarskega prostora (EGP); |
| --- | --- | --- |

8.

(i)

tretja država ne sme uživati enakih pravic in ugodnosti ter ne izpolnjuje enakih obveznosti kot država članica EU ali članica Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA) ali Evropskega gospodarskega prostora (EGP);

| (ii) | varstvo popolne celovitosti in pravilnega delovanja notranjega trga in carinske unije, nedeljivost vseh štirih svoboščin; stopnja sodelovanja v stebru gospodarske povezanosti bi morala biti skladna z zavezami, ki so potrebne za lažjo mobilnost oseb, na primer glede potovanj brez vizumske obveznosti, mobilnosti raziskovalcev in študentov, začasnih ponudnikov storitev ter poslovnih potnikov in sodelovanja na področju socialne varnosti; |
| --- | --- |

(ii)

varstvo popolne celovitosti in pravilnega delovanja notranjega trga in carinske unije, nedeljivost vseh štirih svoboščin; stopnja sodelovanja v stebru gospodarske povezanosti bi morala biti skladna z zavezami, ki so potrebne za lažjo mobilnost oseb, na primer glede potovanj brez vizumske obveznosti, mobilnosti raziskovalcev in študentov, začasnih ponudnikov storitev ter poslovnih potnikov in sodelovanja na področju socialne varnosti;

| (iii) | ohranitev avtonomije odločanja EU; |
| --- | --- |

(iii)

ohranitev avtonomije odločanja EU;

| (iv) | varstvo pravnega reda EU ter vloge, ki jo ima pri tem Sodišče Evropske unije kot edini organ, odgovoren za razlago prava EU; |
| --- | --- |

(iv)

varstvo pravnega reda EU ter vloge, ki jo ima pri tem Sodišče Evropske unije kot edini organ, odgovoren za razlago prava EU;

| (v) | nepretrgano spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot so določene predvsem v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in njenih protokolih, Evropski socialni listini, Rimskem statutu Mednarodnega kazenskega sodišča in drugih mednarodnih pogodbah o človekovih pravicah OZN in Sveta Evrope, pa tudi spoštovanje načela pravne države; želi izrecno spomniti, da je za prihodnje odnose z Združenim kraljestvom postavljen pogoj, da se država zaveže neprekinjenemu spoštovanju okvira Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic; |
| --- | --- |

(v)

nepretrgano spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot so določene predvsem v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in njenih protokolih, Evropski socialni listini, Rimskem statutu Mednarodnega kazenskega sodišča in drugih mednarodnih pogodbah o človekovih pravicah OZN in Sveta Evrope, pa tudi spoštovanje načela pravne države; želi izrecno spomniti, da je za prihodnje odnose z Združenim kraljestvom postavljen pogoj, da se država zaveže neprekinjenemu spoštovanju okvira Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic;

| (vi) | enaki konkurenčni pogoji, predvsem za podjetja, kar bo zagotavljalo visoke standarde na področju socialnih zadev, delovne zakonodaje ter varstva okolja in potrošnikov, boja proti podnebnim spremembam in obdavčitve, konkurence ter državne pomoči, in sicer s trdnim in celovitim okvirom za nadzor nad konkurenco in državno pomočjo; enaki konkurenčni pogoji morajo biti zajamčeni z učinkovitimi mehanizmi za reševanje sporov in izvrševanje, vključno s poglavjem o trgovini in trajnostnem razvoju; želi izrecno spomniti, da mora biti prihodnji sporazum pogojen s spoštovanjem Pariškega sporazuma, ki je bil sprejet na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja; |
| --- | --- |

(vi)

enaki konkurenčni pogoji, predvsem za podjetja, kar bo zagotavljalo visoke standarde na področju socialnih zadev, delovne zakonodaje ter varstva okolja in potrošnikov, boja proti podnebnim spremembam in obdavčitve, konkurence ter državne pomoči, in sicer s trdnim in celovitim okvirom za nadzor nad konkurenco in državno pomočjo; enaki konkurenčni pogoji morajo biti zajamčeni z učinkovitimi mehanizmi za reševanje sporov in izvrševanje, vključno s poglavjem o trgovini in trajnostnem razvoju; želi izrecno spomniti, da mora biti prihodnji sporazum pogojen s spoštovanjem Pariškega sporazuma, ki je bil sprejet na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja;

| (vii) | previdnostno načelo, načelo, da je treba okoljsko škodo prednostno odpravljati pri viru, in načelo „onesnaževalec plača“; |
| --- | --- |

(vii)

previdnostno načelo, načelo, da je treba okoljsko škodo prednostno odpravljati pri viru, in načelo „onesnaževalec plača“;

| (viii) | varstvo sporazumov EU s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, vključno s Sporazumom EGP, in ohranjanje splošnega ravnovesja teh odnosov; |
| --- | --- |

(viii)

varstvo sporazumov EU s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, vključno s Sporazumom EGP, in ohranjanje splošnega ravnovesja teh odnosov;

| (ix) | ohranitev finančne stabilnosti EU ter skladnost z njeno regulativno in nadzorno ureditvijo in standardi ter njihova uporaba; |
| --- | --- |

(ix)

ohranitev finančne stabilnosti EU ter skladnost z njeno regulativno in nadzorno ureditvijo in standardi ter njihova uporaba;

| (x) | pravo ravnovesje med pravicami in obveznostmi, po potrebi s sorazmernimi finančnimi prispevki; |
| --- | --- |

(x)

pravo ravnovesje med pravicami in obveznostmi, po potrebi s sorazmernimi finančnimi prispevki;

| (xi) | zagotavljanje izida, ki bo primeren in pravičen za vse države članice ter v najboljšem interesu naših državljanov; |
| --- | --- |

(xi)

zagotavljanje izida, ki bo primeren in pravičen za vse države članice ter v najboljšem interesu naših državljanov;

| 9. | poudarja, da Parlament popolnoma in trdno podpira glavnega pogajalca EU pri vztrajanju, da so jamstva o enakih konkurenčnih pogojih ključni element vsakršnega sporazuma z Združenim kraljestvom in da pri tem ne gre za dogmatizem ali ideologijo s strani EU, temveč je to osnovni pogoj za vzpostavitev ambicioznega in uravnoteženega partnerstva z Združenim kraljestvom ter ohranitev konkurenčnosti notranjega trga in evropskih podjetij, pa tudi za ohranitev in razvoj prihodnjih visokih ravni socialnega in okoljskega varstva ter varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | v zvezi s tem popolnoma spoštuje suverenost Združenega kraljestva in je EU v tekočih pogajanjih nikakor ne namerava ogrožati; opozarja pa, da Združeno kraljestvo nikoli ne bo enako ostalim tretjim državam zaradi njegovega statusa nekdanje države članice EU, sedanje popolne regulativne usklajenosti in velikega obsega trgovine med obema stranema, pa tudi njegove geografske bližine EU, kar so razlogi za trdne in stabilne določbe o enakih konkurenčnih pogojih v sporazumu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da bi si EU morala, kot je navedla tudi v svoji politični izjavi in mandatu za pogajanja, še naprej prizadevati za sklenitev sporazuma, ki bo zajemal: trgovinsko in gospodarsko sodelovanje, kazensko preiskovanje in pregon ter sodelovanje v kazenskih pravosodnih zadevah, zunanjo politiko, varnost in obrambo ter tematska področja sodelovanja, na primer na področju trajnostnega razvoja; poziva k pragmatičnemu in razumnemu pristopu obeh strani; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je pomembno biti popolnoma pripravljen na izstop Združenega kraljestva z notranjega trga in carinske unije ob koncu prehodnega obdobja, ne glede na izid pogajanj; poudarja, da bodo posledice resnejše, če sporazum ne bo dosežen; poudarja pa, da je EU pripravljena na obe možnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | v zvezi s tem pozdravlja sektorska „obvestila o pripravljenosti“, ki jih pripravlja Komisija in s katerimi želi zagotoviti, da bo industrija EU pripravljena na neizogibni pretres, ki ga bo povzročil izstop Združenega kraljestva z notranjega trga; spodbuja Evropsko komisijo in države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za izčrpno obveščanje evropskih državljanov in podjetij o tem, da bi se lahko prehodno obdobje izteklo še pred sklenitvijo sporazuma, zato da se bodo lahko ustrezno pripravili; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je pomembno okrepiti in ustrezno financirati pripravljenost in ukrepe ob nepredvidljivih dogodkih precej pred koncem prehodnega obdobja, zlasti v primeru zastoja v pogajanjih; poudarja, da bi morali biti ukrepi ob nepredvidljivih dogodkih začasni in enostranski; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponovno izraža podporo pogajalskim smernicam, v katerih je navedeno, da Gibraltar ne bo vključen v ozemeljsko področje uporabe sporazumov, ki bodo sklenjeni med EU in Združenim kraljestvom, in da bo za vsak ločeni sporazum potrebno predhodno soglasje Kraljevine Španije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je pomembno izvajati določbe protokola o Gibraltarju v zvezi z obmejnimi delavci, obdavčitvijo, okoljem in ribištvom; poziva špansko in britansko vlado, naj poskrbita za ustrezno sodelovanje pri obravnavi teh vprašanj; |
| --- | --- |

16.

| 17. | v zvezi s tem želi znova spomniti na možnost, da lahko skupni odbor v skladu s členom 132 sporazuma o izstopu do 30. junija 2020 sprejme sklep, s katerim podaljša prehodno obdobje, ki se sicer izteče 31. decembra 2020; je seznanjen z odločitvijo Združenega kraljestva, sprejeto po seji skupnega odbora 12. junija 2020, da ne bo obravnavalo podaljšanja prehodnega obdobja; poudarja, da EU ostaja odprta za podaljšanje; |
| --- | --- |

17.

Izvajanje sporazuma o izstopu

| 18. | opozarja, da je pravno zavezujoči sporazum o izstopu instrument za izvajanje ureditve za urejen izstop Združenega kraljestva iz EU, da se o njem ni mogoče nikakor znova pogajati in je edini namen skupnega odbora EU in Združenega kraljestva nadzor njegovega izvajanja; poudarja, da je učinkovito izvajanje sporazuma o izstopu temeljni pogoj in osnovni element, da se zagotovi zaupanje, potrebno za uspešno sklenitev sporazuma z Združenim kraljestvom, in pokazatelj dobre vere Združenega kraljestva v pogajalskem procesu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vztraja, da je treba čim prej doseči viden napredek in zagotoviti, da bo Združeno kraljestvo sporazum o izstopu izvajalo učinkovito in v celoti še pred koncem prehodnega obdobja; poudarja, da je spremljanje njegovega izvajanja sestavni del dela Parlamenta, in ponavlja, da mora biti Parlament v skladu s členom 218(10) PDEU nemudoma in v celoti seznanjen z vsemi razpravami in sklepi skupnega odbora ter bo še naprej pozorno in v celoti izvajal svoje pristojnosti; v zvezi s tem spominja na zavezo, ki jo je 16. aprila 2019 na plenarnem zasedanju Parlamenta sprejel predsednik Evropske komisije, ter na obveznosti, ki izhajajo iz Sklepa Sveta (EU) 2020/135 z dne 30. januarja 2020; poziva sopredsednika skupnega odbora, naj v posvetovanja dejavno vključita državljane in organizacije civilne družbe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja, da sporazum o izstopu zagotavlja vzajemno zaščito državljanov EU in državljanov Združenega kraljestva, vključno z njihovimi družinskimi člani, in bi jim bilo treba posredovati vse potrebne informacije o njihovih pravicah in postopkih, ki jih morajo upoštevati, če želijo še naprej živeti in delati v državi, v kateri prebivajo, oziroma potovati znotraj nje ali v njo; opozarja, da se državljani, na katere bo vplival izstop Združenega kraljestva, zanašajo na pravočasne in zanesljive informacije o svojih pravicah in statusu, ter poziva države članice in Združeno kraljestvo, naj to zadevo obravnavajo prednostno; poziva države članice, naj v celoti spoštujejo in varujejo pravice državljanov Združenega kraljestva, ki živijo v EU, na podlagi sporazuma o izstopu ter jim zagotovijo vse potrebne informacije in pravno varnost, kar zadeva njihov položaj in pravice, tudi če izvajajo konstitutivno ali deklaratorno shemo glede prebivališča; |
| --- | --- |

20.

| 21. | znova poudarja, da bodo ostale pravice državljanov na vrhu seznama prednostnih nalog, in je odločen, da bo zagotovil spoštovanje pravic, ki jih sporazum o izstopu zagotavlja državljanom EU in državljanom Združenega kraljestva ter njihovim družinam; poziva EU in Združeno kraljestvo, naj si prizadevata za čim večje pravice do mobilnosti v prihodnjem sporazumu; obžaluje, da je Združeno kraljestvo doslej pokazalo zelo majhne ambicije glede mobilnosti, ki so jo tako država kot njeni državljani uživali v preteklosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izraža zaskrbljenost zaradi poročil, da državljanom EU s statusom v pridobivanju zaradi birokratskih ovir niso bili odobreni socialni prejemki v Združenem kraljestvu; poudarja, da takšni primeri pomenijo neupravičeno diskriminacijo in imajo znatne posledice, zlasti v času velike gospodarske in socialne negotovosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da imajo državljani EU v Združenem kraljestvu velike težave pri zagotavljanju pridobljenega statusa tudi zaradi pandemije COVID-19; meni, da je število vlog, ki so prejele status v pridobivanju, nesorazmerno visoko glede na število vlog s pridobljenim statusom; poziva ministrstvo Združenega kraljestva za notranje zadeve, naj bo prilagodljivo pri sprejemanju dokazil, s katerimi vlagatelji potrjujejo, da so v državi živeli zahtevanih pet let; je prav tako zaskrbljen, ker se vlagateljem ne izda fizično dokazilo o podeljenem statusu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva obe strani, naj zagotovita dosledno izvajanje protokola o Irski/Severni Irski, saj je to temeljni pogoj za uspešno sklenitev prihodnjega sporazuma; opozarja, da je bil protokol zasnovan in sprejet zaradi spoštovanja mirovnega procesa in ohranitve Velikonočnega sporazuma, da preprečuje „trdo“ mejo na irskem otoku ter ščiti celovitost notranjega trga in je ključnega pomena za podjetja, zlasti pa za agroživilski sektor, varstvo državljanov, okolje in biotsko raznovrstnost; poudarja pomen prostega gibanja državljanov EU in prostega pretoka storitev na otoku Irska, s čimer bi omejili škodo za gospodarstvo celotnega otoka, ter da bi moral prihodnji sporazum zajemati to vprašanje; poziva organe Združenega kraljestva, naj poskrbijo, da pravice državljanov na Severnem Irskem ne bodo zmanjšane; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izraža zaskrbljenost zaradi javnih izjav vlade Združenega kraljestva, ki kažejo na pomanjkanje politične volje za popolno izpolnitev pravnih zavez iz sporazuma o izstopu, zlasti v zvezi s pregledi blaga v Irskem morju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opozarja, da bo treba v skupnem odboru EU in Združenega kraljestva pred iztekom prehodnega obdobja sprejeti pomembne odločitve o izvajanju protokola o Irski/Severni Irski; |
| --- | --- |

26.

| 27. | upa, da se bosta EU in Združeno kraljestvo dogovorila o vseh institucionalnih ureditvah, na primer o ustanovitvi tehničnega urada Evropske komisije v Belfastu, čeprav so organi Združenega kraljestva odprtje tega urada že večkrat zavrnili; poudarja, da mora Združeno kraljestvo predložiti natančen časovni načrt in izvesti potrebne ukrepe, kot je priprava na izvajanje carinskega zakonika Unije in uvedbo carinskih postopkov za blago, ki vstopa v Severno Irsko iz Velike Britanije, in zagotavljanje vseh potrebnih sanitarnih in fitosanitarnih pregledov ter drugih regulativnih pregledov blaga, ki vstopa v Severno Irsko iz držav zunaj EU, kar je prav tako potrebno, da se ustvari jasnost za podjetja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja pomen jasnih pravnih pravil, preglednega izvajanja in učinkovitih kontrolnih mehanizmov, da se preprečijo sistemska tveganja za goljufije na področju DDV in carinske goljufije, tihotapljenje oziroma druge zlorabe zaradi potencialno nejasnega pravnega okvira, vključno zaradi povečanega tveganja za napačne izjave o poreklu in proizvode, ki niso namenjeni za enotni trg; poziva Komisijo, naj izvaja redne in učinkovite preglede in nadzor ter Evropskemu parlamentu redno poroča o razmerah v zvezi z nadzorom meje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ugotavlja, da je izrazje „če za to blago obstaja tveganje, da se bo pozneje gibalo v Unijo“, uporabljeno v členu 5 tega protokola o Irski/Severni Irski, odvisno od poznejših sklepov skupnega odbora, ter vztraja, naj Evropski parlament sprejetje takih sklepov formalno nadzira; zahteva, naj se ga v celoti obvešča o uporabi tega člena in vseh predlogih sklepov skupnega odbora v zvezi s to uporabo, kot je določitev posebnih meril, da se šteje, da za blago obstaja tveganje, ali o spremembi katerega koli njegovega prejšnjega sklepa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opozarja, da mora Združeno kraljestvo do konca prehodnega obdobja prispevati k financiranju Evropske obrambne agencije, Inštituta Evropske unije za varnostne študije in Satelitskega centra Evropske unije ter stroškov operacij v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), v katerih sodeluje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da mora Združeno kraljestvo izvajati vse omejevalne ukrepe in sankcije EU, ki so že sprejeti ali bo o njih odločitev sprejeta v prehodnem obdobju, podpirati izjave in stališča EU v tretjih državah in mednarodnih organizacijah ter sodelovati – glede na posamezne primere – v vojaških operacijah in civilnih misijah EU v okviru SVOP, pri čemer pa v kontekstu novega okvirnega sporazuma o sodelovanju ne bo imelo vodilne vloge, ob spoštovanju avtonomije odločanja EU ter ustreznih sklepov in zakonodaje EU, tudi o javnih naročilih in prenosih na področju obrambe; poudarja, da je sodelovanje odvisno od popolnega spoštovanja mednarodnega prava na področju človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava ter temeljnih pravic EU; |
| --- | --- |

31.

Gospodarsko partnerstvo

Trgovina

| 32. | ugotavlja, da se je Združeno kraljestvo odločilo, da bo svoje prihodnje gospodarsko in trgovinsko partnerstvo z EU vzpostavilo na podlagi celovitega prostotrgovinskega sporazuma, kot je določeno v dokumentu o prihodnjih odnosih z EU in pristopu Združenega kraljestva k pogajanjem, ki ga je 27. februarja 2020 objavila vlada Združenega kraljestva; poudarja, da Evropski parlament sicer podpira EU pri konstruktivnih pogajanjih o uravnoteženem, ambicioznem in celovitem prostotrgovinskem sporazumu z Združenim kraljestvom, vendar tak sporazum že zaradi svoje narave nikoli ne bo enakovreden nemoteni trgovini; se strinja s stališčem, izraženim v pogajalskih smernicah, ki jih je skupaj sprejelo 27 držav članic, da se obseg in cilji prostotrgovinskega sporazuma, na katerega bi EU pristala, pogojujejo in morajo biti neposredno povezani s tem, da Združeno kraljestvo pristane na celostne, zavezujoče in izvršljive določbe, ki se nanašajo na enake konkurenčne pogoje, glede na geografsko bližino, medsebojno gospodarsko odvisnost in povezanost ter povezanost trgov, ter s sklenitvijo dvostranskega sporazuma o ribištvu kot sestavnega dela partnerstva; ponovno poudarja, da EU in Združeno kraljestvo ne moreta skleniti trgovinskega sporazuma, če ne bo vključeval celovitega, trajnostnega, uravnoteženega in dolgoročnega sporazuma o ribištvu, na podlagi katerega bi lahko v skladu z načeli skupne ribiške politike in pod optimalnimi pogoji še naprej dostopali do voda, virov in trgov in ki bo sprejet pred koncem prehodnega obdobja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ugotavlja, da kljub trditvi Združenega kraljestva, da se bo opiralo na obstoječe precedense, številni predlogi v osnutkih zakonodajnih predlogov Združenega kraljestva znatno presegajo s pogajanji dosežene kompromise EU v drugih prostotrgovinskih sporazumih s tretjimi državami v zadnjih letih, na primer na področju finančnih storitev, vzajemnega priznavanja poklicnih kvalifikacij in ugotavljanja skladnosti, enakovrednosti sanitarne in fitosanitarne ureditve ali kumulacije pravil o poreklu; podpira sistem dvostranskega sistema kumulacije, ki je najprimernejši, saj vključuje podpiranje povezovanja med EU in Združenim kraljestvom, ne pa s tretjimi državami, s katerimi je EU sklenila prostotrgovinske sporazume, zato bi bilo treba predvideti ad hoc mehanizem proti tveganjem „zamenjave“ (14); |
| --- | --- |

33.

| 34. | v zvezi s tem globoko obžaluje, da je Združeno kraljestvo doslej zavračalo sodelovanje, čeprav se je k temu zavezalo v politični izjavi, na primer na področju javnih naročil, pomorskega prometa in zaščite prihodnjih geografskih označb, zlasti ker je nekatere od teh tem vključilo v svoja pogajalska mandata z ZDA in Japonsko; poleg tega obžaluje, da Združeno kraljestvo zaenkrat še ni predložilo predloga o malih in srednjih podjetjih; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opozarja, da nadaljnja skupna zavezanost cilju ničnih kvot in tarif za trgovinski odnos ostaja osnovni pogoj, da bi sporazum pravočasno sklenili v zelo kratkem roku, ki ga je za ta pogajanja določilo samo Združeno kraljestvo, zlasti ker so predhodne izkušnje jasno pokazale, da lahko pogajanja o posameznih tarifnih postavkah trajajo več let; izraža zaskrbljenost zaradi namere vlade Združenega kraljestva, da se bo odmaknila od tega cilja; poudarja, da bi to najbrž najbolj prizadelo kmetijske proizvode, ker ostale neničelne tarifne postavke v sporazumih o prosti trgovini običajno vplivajo na ta sektor; v zvezi s tem ponavlja, da ne glede na to, ali se bo črtalo 100 % ali manj tarifnih postavk, to ne bo spremenilo zahteve EU po stabilnih enakih konkurenčnih pogojih; ponavlja, da je treba v določbah o enakih konkurenčnih pogojih dolgoročno ohraniti okoljske, socialne in zaposlitvene standarde na visoki enakovredni ravni, temelječi na ustreznih in relevantnih standardih EU in mednarodnih standardih, vključeni pa morajo biti tudi ustrezni mehanizmi za zagotavljanje učinkovitega izvajanja na nacionalni ravni ter trden in celovit okvir za nadzor nad konkurenco in državno pomočjo, ki bo preprečil neupravičeno izkrivljanje trgovine in konkurence ter ne bo obravnaval le subvencij, kot to žal počne Združeno kraljestvo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | v zvezi s tem spodbuja Komisijo, naj zagon zaradi teh pogajanj izkoristi za povečanje konkurenčnosti evropskih družb ter malih in srednjih podjetij; poudarja, da bi moral biti namen sporazuma omogočiti čim večji dostop do trga in olajševanje trgovine, da bi bile motnje v trgovini čim manjše; spodbuja oba strani, naj vzpostavita kontaktne točke za mala in srednja podjetja, ter poziva k stabilnemu, preglednemu in predvidljivemu pravnemu okviru, ki teh podjetij ne bo nesorazmerno obremenjeval; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da si je treba, da bo prostotrgovinski sporazum dejansko spodbujal interese EU, v pogajanjih prizadevati za naslednje cilje, kot so določeni v resoluciji Parlamenta z dne 12. februarja 2020, zlasti v odstavku 14, katerega določbe so še vedno v celoti veljavne; poleg tega poudarja, da bi bilo treba zajeti naslednje:






  (i) | obojestransko koristen dostop do trga za blago, storitve, javna naročila, priznavanje poklicnih kvalifikacij in pravila o proizvodih; nadalje poudarja, da so potrebne stabilne, zanesljive in trajnostne vrednostne verige; |
| --- | --- | --- |

37.

(i)

obojestransko koristen dostop do trga za blago, storitve, javna naročila, priznavanje poklicnih kvalifikacij in pravila o proizvodih; nadalje poudarja, da so potrebne stabilne, zanesljive in trajnostne vrednostne verige;

| (ii) | Komisija bi morala oceniti potrebo po zaščitnih klavzulah za zaščito celovitosti in stabilnosti notranjega trga EU, na primer zaradi nepričakovanega porasta uvoza, goljufij in izogibanja ukrepom trgovinske zaščite; |
| --- | --- |

(ii)

Komisija bi morala oceniti potrebo po zaščitnih klavzulah za zaščito celovitosti in stabilnosti notranjega trga EU, na primer zaradi nepričakovanega porasta uvoza, goljufij in izogibanja ukrepom trgovinske zaščite;

| (iii) | zaveze glede protidampinških in izravnalnih ukrepov bi morale na tem področju po potrebi presegati pravila Svetovne trgovinske organizacije (STO) ter zaveze in možnosti izvrševanja glede konkurence in državne pomoči; |
| --- | --- |

(iii)

zaveze glede protidampinških in izravnalnih ukrepov bi morale na tem področju po potrebi presegati pravila Svetovne trgovinske organizacije (STO) ter zaveze in možnosti izvrševanja glede konkurence in državne pomoči;

| (iv) | pravila za razvoj in olajšanje digitalne trgovine bi morala obravnavati neupravičene ovire za trgovino z elektronskimi sredstvi, vključno z zahtevami za lokalizacijo podatkov, ohraniti regulativno avtonomijo EU in zagotoviti odprto, varno in zaupanja vredno spletno okolje za podjetja in potrošnike, pod pogojem, da spletni trgovci na drobno iz Združenega kraljestva izpolnjujejo ustrezna pravila notranjega trga in da Združeno kraljestvo zagotavlja raven varstva, ki je v osnovi enakovredna tisti, ki jo zagotavlja pravni okvir EU, tudi kar zadeva nadaljnje prenose tretjim državam; |
| --- | --- |

(iv)

pravila za razvoj in olajšanje digitalne trgovine bi morala obravnavati neupravičene ovire za trgovino z elektronskimi sredstvi, vključno z zahtevami za lokalizacijo podatkov, ohraniti regulativno avtonomijo EU in zagotoviti odprto, varno in zaupanja vredno spletno okolje za podjetja in potrošnike, pod pogojem, da spletni trgovci na drobno iz Združenega kraljestva izpolnjujejo ustrezna pravila notranjega trga in da Združeno kraljestvo zagotavlja raven varstva, ki je v osnovi enakovredna tisti, ki jo zagotavlja pravni okvir EU, tudi kar zadeva nadaljnje prenose tretjim državam;

| (v) | vsi sanitarni in fitosanitarni ukrepi bi morali temeljiti na ocenah tveganja, pri tem pa bi bilo treba v celoti spoštovati previdnostno načelo; |
| --- | --- |

(v)

vsi sanitarni in fitosanitarni ukrepi bi morali temeljiti na ocenah tveganja, pri tem pa bi bilo treba v celoti spoštovati previdnostno načelo;

| (vi) | zaščita geografskih označb iz sporazuma o izstopu ni predmet pogajanj; prihodnji sporazum bi moral tudi varovati in spoštovati geografske označbe, registrirane po koncu prehodnega obdobja; |
| --- | --- |

(vi)

zaščita geografskih označb iz sporazuma o izstopu ni predmet pogajanj; prihodnji sporazum bi moral tudi varovati in spoštovati geografske označbe, registrirane po koncu prehodnega obdobja;

| (vii) | vključiti je treba zanesljive bonitetne izjeme, da bi pravno zagotovili pravico obeh strani do sprejemanja predpisov v javnem interesu; |
| --- | --- |

(vii)

vključiti je treba zanesljive bonitetne izjeme, da bi pravno zagotovili pravico obeh strani do sprejemanja predpisov v javnem interesu;

| (viii) | opozarja, da bi bilo treba upoštevati posledice izstopa Združenega kraljestva iz EU za enakost spolov, tudi z zagotovitvijo enakih konkurenčnih pogojev za ukrepe EU, s katerimi se varuje in spodbuja vloga žensk v gospodarstvu, kot so ukrepi za boj proti plačnim razlikam med spoloma; |
| --- | --- |

(viii)

opozarja, da bi bilo treba upoštevati posledice izstopa Združenega kraljestva iz EU za enakost spolov, tudi z zagotovitvijo enakih konkurenčnih pogojev za ukrepe EU, s katerimi se varuje in spodbuja vloga žensk v gospodarstvu, kot so ukrepi za boj proti plačnim razlikam med spoloma;

| (ix) | partnerstvo za doseganje dolgoročnih podnebnih ciljev; |
| --- | --- |

(ix)

partnerstvo za doseganje dolgoročnih podnebnih ciljev;

| (x) | poziva Komisijo in države članice, naj izvedejo vse potrebne priprave in previdnostne ukrepe, če bi sporazum o izstopu prenehal veljati brez sporazuma o prihodnjih odnosih, zlasti trgovinskih in gospodarskih odnosih, ki bi začel veljati 1. januarja 2021, vključno z ukrepi ob nepredvidljivih dogodkih, da bi čim bolj zmanjšali škodo za prizadete delavce in podjetja; |
| --- | --- |

(x)

poziva Komisijo in države članice, naj izvedejo vse potrebne priprave in previdnostne ukrepe, če bi sporazum o izstopu prenehal veljati brez sporazuma o prihodnjih odnosih, zlasti trgovinskih in gospodarskih odnosih, ki bi začel veljati 1. januarja 2021, vključno z ukrepi ob nepredvidljivih dogodkih, da bi čim bolj zmanjšali škodo za prizadete delavce in podjetja;

| (xi) | poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za zmanjšanje vpliva na trgovinske partnerje Unije iz tretjih držav, zlasti držav v razvoju, če z Združenim kraljestvom ne bi bil sklenjen sporazum, saj britanski uvoz morda predstavlja pomemben delež njihovega izvoza v Evropsko unijo; |
| --- | --- |

(xi)

poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za zmanjšanje vpliva na trgovinske partnerje Unije iz tretjih držav, zlasti držav v razvoju, če z Združenim kraljestvom ne bi bil sklenjen sporazum, saj britanski uvoz morda predstavlja pomemben delež njihovega izvoza v Evropsko unijo;

Enaki konkurenčni pogoji

| 38. | obžaluje, da se Združeno kraljestvo v pogajanjih z EU doslej ni želelo podrobneje pogajati o enakih konkurenčnih pogojih; poudarja, da to stališče ni skladno z odstavkom 77 politične izjave, ki sta jo podpisali EU in Združeno kraljestvo; zato poziva vlado Združenega kraljestva, naj nujno prilagodi svoje pogajalsko stališče in konstruktivno sodeluje v pogajanjih o enakih konkurenčnih pogojih, kar je potreben pogoj za to, da Evropski parlament da soglasje k trgovinskemu sporazumu z Združenim kraljestvom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ponovno poudarja, da bosta širina in globina sporazuma o enakih konkurenčnih pogojih bistveni pri določitvi splošnega obsega prihodnjih odnosov med EU in Združenim kraljestvom, glede na njuno geografsko bližino in medsebojno gospodarsko odvisnost; zato meni, da je treba zagotoviti enake konkurenčne pogoje, ki bodo ustrezali ravni ambicioznosti in liberalizacije sporazuma, da bi dosegli regulativno približevanje v skladu s politično izjavo, in ohraniti standarde EU, kar je pogoj, da se prepreči tekmovanje v zniževanju standardov in ukrepe z neupravičenim in nesorazmernim škodljivim učinkom na trgovinske tokove ter doseže dinamična uskladitev; to velja tudi za državno pomoč; poudarja, da je treba zagotoviti, da Združeno kraljestvo ne bo pridobilo nepoštene konkurenčne prednosti z nižjo stopnjo zaščite, ter preprečiti regulativno arbitražo upravljavcev trga; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opozarja, da je odločen preprečiti vsakršen damping v okviru prihodnjih odnosov med EU in Združenim kraljestvom; meni, da mora biti med ključnimi rezultati pogajanj zagotovilo enakih konkurenčnih pogojev, da se ohranijo konkurenčnost in visoki socialni in trajnostni standardi, vključno z bojem proti podnebnim spremembam ter prihodnimi pravicami državljanov in delavcev, na podlagi trdnih zavez in izvršljivih določb in klavzul o prepovedi poslabšanja položaja, da bi dosegli dinamično uskladitev na naslednjih področjih:






  (i) | konkurenca in državna pomoč ter drugi splošni ali sektorski regulativni ukrepi, ki bi morali preprečevati neupravičeno izkrivljanje trgovine in konkurence ter vključevati določbe o podjetjih v državni lasti, vključno z določbami o ukrepih za podporo kmetijske proizvodnje; |
| --- | --- | --- |

40.

(i)

konkurenca in državna pomoč ter drugi splošni ali sektorski regulativni ukrepi, ki bi morali preprečevati neupravičeno izkrivljanje trgovine in konkurence ter vključevati določbe o podjetjih v državni lasti, vključno z določbami o ukrepih za podporo kmetijske proizvodnje;

| (ii) | ustrezne davčne zadeve, vključno z bojem proti davčnim utajam in izogibanju davkom ter pranju denarja in financiranju terorizma, pa tudi finančne storitve; |
| --- | --- |

(ii)

ustrezne davčne zadeve, vključno z bojem proti davčnim utajam in izogibanju davkom ter pranju denarja in financiranju terorizma, pa tudi finančne storitve;

| (iii) | popolno spoštovanje socialnih in delovnih standardov socialnega modela EU (vključno z enakovrednimi ravnmi varstva in zaščitnimi ukrepi zoper socialni damping), vsaj na sedanji visoki ravni, ki jo zagotavljajo obstoječi skupni standardi; |
| --- | --- |

(iii)

popolno spoštovanje socialnih in delovnih standardov socialnega modela EU (vključno z enakovrednimi ravnmi varstva in zaščitnimi ukrepi zoper socialni damping), vsaj na sedanji visoki ravni, ki jo zagotavljajo obstoječi skupni standardi;

| (iv) | varstvo okolja in standardi, povezani s podnebnimi spremembami, zaveza glede učinkovitega nadaljnjega izvajanja Pariškega sporazuma, ter spodbujanje ciljev OZN za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

(iv)

varstvo okolja in standardi, povezani s podnebnimi spremembami, zaveza glede učinkovitega nadaljnjega izvajanja Pariškega sporazuma, ter spodbujanje ciljev OZN za trajnostni razvoj;

| (v) | visoka raven varstva potrošnikov, vključno s sanitarno kakovostjo proizvodov v živilskem sektorju, |
| --- | --- |

(v)

visoka raven varstva potrošnikov, vključno s sanitarno kakovostjo proizvodov v živilskem sektorju,

| (vi) | trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

(vi)

trajnostni razvoj;

| 41. | poudarja, da bi bilo treba s temi določbami zagotoviti, da se standardi ne bodo znižali, EU in Združeno kraljestvo pa bi morali imeti možnost čez čas spremeniti zaveze, da bi določili višje standarde ali vključili dodatna področja, ob popolnem upoštevanju načel sorazmernosti in nujnosti; poleg tega poudarja, da bi morale biti zaveze in določbe izvršljive z avtonomnimi začasnimi ukrepi, trdnim mehanizmom za reševanje sporov, ki bo pokrival vsa področja, in pravnimi instrumenti, vključno s sodnim nadzorom, da bi EU omogočili, da lahko kot skrajni ukrep sprejme sankcije, tudi v zvezi s trajnostnim razvojem, da bi dosegli dinamično uskladitev; poudarja, da je za enake konkurenčne pogoje potreben horizontalni mehanizem, kot je splošni okvir upravljanja, ki zajema vsa področja sodelovanja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja zlasti klavzule o preprečevanju poslabšanja položaja na naslednjih področjih: (i) temeljne pravice pri delu; (ii) standardi zdravja in varnosti pri delu; (iii) pošteni delovni pogoji in standardi zaposlovanja; (iv) pravici do obveščenosti in posvetovanja na ravni podjetja in (v) prestrukturiranje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da morajo biti bistveni elementi predvidenega partnerstva boj proti podnebnim spremembam, zaustavitev in sprememba trenda izgube biotske raznovrstnosti, spodbujanje trajnostnega razvoja ter okolje in pomembna zdravstvena vprašanja; ugotavlja, da se je Komisija v svojem sporočilu o evropskem zelenem dogovoru zavezala, da bo spoštovanje Pariškega sporazuma bistven element vseh prihodnjih celovitih trgovinskih sporazumov; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da „zaskočna klavzula“ za prihodnje ravni zaščite ne zadostuje, saj ne zagotavlja enakih konkurenčnih pogojev ali spodbud za zvišanje ravni ambicij, in meni, da bi v primeru, da EU ali Združeno kraljestvo zviša raven varstva podnebja ali okolja, druga stran morala zagotoviti, da njeni standardi in cilji zagotavljajo vsaj enako raven varstva podnebja oziroma okolja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | je trdno prepričan, da bi moralo Združeno kraljestvo spoštovati spreminjajoče se standarde o obdavčenju in zakonodajo o preprečevanju pranja denarja ter financiranju terorizma v okviru pravnega reda EU in na svetovni ravni, vključno z davčno preglednostjo, izmenjavo informacij o davčnih zadevah in ukrepih proti izogibanju davkom, da se zagotovi plodno medsebojno sodelovanje, ki temelji na zaupanju, in da bi moralo obravnavati razmere na svojih čezmorskih ozemljih, suverenih conah in kronskih odvisnih ozemljih ter njihovo spoštovanje meril EU za dobro upravljanje in preglednost, zlasti glede izmenjave davčnih informacij, davčne preglednosti, pravičnega obdavčenja, ukrepov proti izogibanju davkom ter standardov OECD proti eroziji davčne osnove in preusmerjanja dobička; prav tako poziva EU in Združeno kraljestvo, naj spoštujeta standarde projektne skupine za finančno ukrepanje; v zvezi z Gibraltarjem opozarja na pogajalske smernice in določbe iz osnutka pravnega besedila EU; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ponavlja, da je treba ohraniti visoke standarde, jasno sledljivost, visoko kakovost inšpekcijskih storitev in enake konkurenčne pogoje na področjih zdravil, medicinskih pripomočkov, varnosti in označevanja hrane, zdravja in dobrobiti živali ter rastlin ter veterinarske, sanitarne in fitosanitarne ter okoljske politike in standardov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da obstoječih in prihodnjih načel in orodij v okviru socialnih, okoljskih in podnebnih politik EU (npr. protidampinški ukrepi, evropska industrijska politika, zakonodaja o obvezni primerni skrbnosti, taksonomija EU za trajnostne dejavnosti, načelo, da se ne sme povzročiti znatna škoda, mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah, razkritja, povezana s trajnostjo, v sektorju finančnih storitev) ni mogoče izpodbijati v pravnih sporih v okviru prostotrgovinskega sporazuma med EU in Združenim kraljestvom niti v prihodnjih trgovinskih sporazumih; |
| --- | --- |

47.

Posebna sektorska vprašanja in tematsko sodelovanje

Notranji trg

| 48. | poudarja, da je pogoj za dostop do notranjega trga EU popolno upoštevanje zakonodaje EU v zvezi z notranjim trgom; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da bi morali biti bistven in nenadomestljiv del vsakega prihodnjega sporazuma, katerega namen je zagotoviti enake konkurenčne pogoje, dinamično regulativno usklajevanje in določbe, ki zagotavljajo zanesljiv nadzor trga in pomagajo pri uveljavljanju pravil za izdelke, vključno s pravili o varnosti proizvodov in sledljivosti, ter zagotavljajo pravno varnost za podjetja v EU skupaj z visoko ravnjo varstva potrošnikov v EU; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opozarja, da bo novi sporazum v vsakem primeru privedel do carinskih kontrol in preverjanja blaga pred vstopom na notranji trg, in vztraja, da je izredno pomembno zagotoviti, da bo blago skladno s pravili notranjega trga; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja pomen ohranjanja tesnega in strukturiranega sodelovanja pri regulativnih in nadzornih zadevah, tako na politični kot na tehnični ravni, pri tem pa je treba spoštovati regulativni režim EU in njeno avtonomijo odločanja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je treba zagotoviti vzajemno priznavanje kvalifikacij in diplom, in spodbuja obe strani ter zlasti strokovna telesa in organe, naj razvijejo in pripravijo dodatna skupna priporočila o priznavanju poklicnih kvalifikacij, zlasti v okviru partnerskega sveta; |
| --- | --- |

52.

Finančne storitve

| 53. | meni, da bi moral prihodnji sporazum vključevati posebne določbe o sodelovanju med evropskimi nadzornimi organi in organi Združenega kraljestva za finančni nadzor, da bi spodbudili usklajevanje predpisov, izmenjali pomisleke pri nadzoru in primere dobre prakse ter zagotovili nemoteno raven sodelovanja in ohranili povezane kapitalske trge; |
| --- | --- |

53.

| 54. | želi spomniti, da bodo pravice do čezmejnega opravljanja plačilnih storitev, ki temeljijo na vzajemnem priznavanju ter harmoniziranih bonitetnih pravilih in nadzorniškem zbliževanju na notranjem trgu, ob koncu prehodnega obdobja prenehale veljati med EU in Združenim kraljestvom, saj bo Združeno kraljestvo postalo tretja država; poudarja, da mora po tem dostop do finančnega trga EU temeljiti na avtonomnem okviru enakovrednosti EU; vendar želi spomniti na omejeno področje uporabe sklepov o enakovrednosti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da bo Komisija ocenila enakovrednost finančnih predpisov Združenega kraljestva in da se lahko ta enakovrednost prizna le ob polnem spoštovanju njene avtonomije odločanja in če so regulativna in nadzorna ureditev in standardi Združenega kraljestva popolnoma enakovredni tistim v EU; poziva, naj se ta ocena izvede čim prej in tako izpolni zaveza iz politične izjave; opozarja, da lahko EU kadar koli enostransko prekliče status enakovrednosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | želi spomniti, da se v Združenem kraljestvu obračuna znaten znesek izvedenih finančnih instrumentov, denominiranih v eurih, kar bi lahko vplivalo na finančno stabilnost EU; |
| --- | --- |

56.

Carine

| 57. | ugotavlja, da si Združeno kraljestvo ne namerava prizadevati za ohranitev sedanjega statusa, kar zadeva notranji trg in carinsko unijo; poudarja, da je pomembno ohraniti celovitost carinske unije in njenih postopkov, ki zagotavljajo varnost in zaščito potrošnikov in gospodarskih interesov EU in podjetij EU; poudarja, da je treba več vlagati v objekte za carinske kontrole na skupnih tranzitnih točkah na skupnih mejah ter v vzajemno usklajevanje in izmenjavo informacij ter predvideti možnost stalnega urada EU na Severnem Irskem, ki bi se ukvarjal s skladnostjo s carinskimi predpisi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da bi bilo treba v okviru prihodnjega sporazuma vzpostaviti celovite mehanizme za carinsko sodelovanje, ki bodo olajšali čezmejno trgovanje, ter mehanizme za sodelovanje med carinskimi organi in organi za tržni nadzor; poleg tega poziva EU in Združeno kraljestvo, naj si po potrebi in kjer je to primerno prizadevata za poenostavitev zahtev in formalnosti carinskega postopka za trgovce ali gospodarske subjekte, tudi za MSP; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da bi se morali EU in Združeno kraljestvo prizadevati za ohranitev visoke ravni konvergence carinske zakonodaje in praks, s čimer bi zagotovili učinkovite carinske kontrole in kliring, izvrševanje carinske zakonodaje ter zaščito finančnih interesov obeh strani z zmogljivostjo za izterjavo neupravičenih davkov in dajatev, ter uvesti zaščitne ukrepe za sistematične kršitve veljavne carinske zakonodaje; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da je zelo zaželeno, da bi Združeno kraljestvo ohranilo sedanjo klasifikacijo proizvodov, ki temelji na integrirani tarifi Evropskih skupnosti (TARIC), saj bi to poenostavilo postopke in zmanjšalo regulativno breme; |
| --- | --- |

60.

Potrošniška politika

| 61. | poudarja, da morata pogodbenici prihodnjega sporazuma v vsakem primeru ohraniti veljavne standarde EU za varstvo potrošnikov in pravice državljanov v skladu s pravnim redom EU; meni, da bi moral sporazum potrošnikom iz EU zagotavljati dodano vrednost, tako da bi nudil najboljši okvir za varstvo pravic potrošnikov in izvrševanje obveznosti trgovcev; |
| --- | --- |

61.

| 62. | meni, da je izjemno pomembno zagotoviti varnost proizvodov, uvoženih iz Združenega kraljestva, na način, da bodo ustrezali standardom EU; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja, da je za odpravo netarifnih ovir in uresničitev ciljev v javnem interesu pomembno regulativno in upravno sodelovanje in, kadar je to ustrezno in primerno, parlamentarni nadzor in klavzule o prepovedi poslabšanja, da bi zaščitili interese potrošnikov EU ter med drugim zagotovili varno in zanesljivo spletno okolje za potrošnike in podjetja ter se borili proti nepoštenim trgovinskim praksam; |
| --- | --- |

63.

Ribištvo

| 64. | ponovno poudarja, da EU in Združeno kraljestvo ne moreta skleniti celovitega sporazuma, če ta ne bo vključeval celovitega, uravnoteženega in dolgoročnega sporazuma o ribolovu in zadevah, povezanih z njim, ki bo zagotavljal, da bosta obe strani lahko še naprej pod optimalnimi pogoji dostopali do zadevnih voda, virov in trgov ter opravljali obstoječe ribolovne dejavnosti; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opozarja, da bo največja obojestranska korist dosežena z zaščito skupnih ekosistemov in trajnostnim upravljanjem njihovega izkoriščanja, ob spoštovanju obstoječega vzajemnega dostopa do voda in ribolovnih virov, z namenom ohraniti obstoječe ribolovne dejavnosti, pri tem pa je treba določiti skupna, skladna, jasna ter stabilna načela in pravila, ki bodo omogočala vzajemni prost dostop proizvodov iz ribištva in ribogojstva na trge, ne da bi pri tem nastale gospodarske ali družbene napetosti zaradi neuravnotežene konkurence; vztraja, da je potreben splošen okvir upravljanja, da bo ob vsaki kršitvi določb o vzajemnem dostopu do voda in virov mogoče uvesti sankcije, vključno z opustitvijo preferencialnih tarif za blago iz Združenega kraljestva na trgu EU; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da je treba v sporazum vključiti porazdelitev kvot, ki se trenutno uporabljajo za staleže, ki si jih bosta obe strani delili v prilogi FISH-2 (dodelitev ribolovnih možnosti) v skladu z veljavnim načelom relativne stabilnosti; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva strani, naj ohranita obstoječe deleže kvot in stabilno ter stalno porazdelitev ribolovnih pravic; poudarja pomen dolgoročnega upravljanja virov, ki bo temeljilo na spoštovanju načel skupne ribiške politike, kot so največji trajnostni donos in tehnični ukrepi, instrumenti regionalnega upravljanja, na primer večletni načrti za Severno morje in zahodne vode, ter okvirna direktiva o morski strategiji, ki so doslej prispevala k izboljšanju stanja ribjih staležev, od česar so imele korist tako flote držav članic EU kot tudi Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poudarja, da mora sporazum zagotoviti, da bodo tehnični ukrepi ali zaščitena morska območja vzajemni, nediskriminatorni in sorazmerni ter ne bodo pomenili dejanske izključitve plovil EU iz voda Združenega kraljestva; vztraja, da sporazum ne sme voditi k zniževanju okoljskih in socialnih standardov EU; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisijo, naj vključi določbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova v vodah EU in Združenega kraljestva ter boju proti njem; |
| --- | --- |

69.

| 70. | vztraja, da je treba imeti ustrezne mehanizme za sodelovanje in posvetovanje, skupni znanstveni pristop in jamstva, da bo Združeno kraljestvo še naprej prispevalo k zbiranju podatkov in znanstvenemu ocenjevanju ribjih staležev, kar bo osnova za prihodnje odločitve o skupnem upravljanju ribištva v vseh skupnih morskih bazenih; poziva EU in Združeno kraljestvo, naj še naprej dejavno in lojalno sodelujeta pri nadzoru ribolova in boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; |
| --- | --- |

70.

Pravice državljanov in prost pretok oseb

| 71. | z obžalovanjem ugotavlja, da je Združeno kraljestvo sklenilo odpraviti načelo prostega gibanja oseb med EU in Združenim kraljestvom po prehodnem obdobju; poudarja, da mora prihodnje partnerstvo vključevati ambiciozno zastavljene določbe o gibanju oseb, ki bodo temeljile na popolni vzajemnosti in nediskriminaciji med državami članicami; ponavlja, da mora biti dostop Združenega kraljestva do notranjega trga sorazmeren z obveznostmi, sprejetimi za olajšanje mobilnosti ljudi; poudarja, da ureditev za prečkanje meje ne bi smela ustvariti večjih upravnih ali finančnih preprek; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti potrebam otrok iz mešanih družin, v katerih je le eden od staršev državljan EU, in uvesti ustrezne pravne mehanizme, s katerimi bo mogoče reševati spore med starši, na primer pri razvezi; |
| --- | --- |

72.

| 73. | meni, da bi morali sporazumi o mobilnosti, vključno s potovanji brez vizumov za kratkoročno bivanje, temeljiti na nediskriminaciji med državami članicami EU in popolni vzajemnosti ter bi morali vključevati pravni red EU na področju mobilnosti in pravila o napotitvi delavcev in ter o usklajevanju sistemov socialne varnosti; |
| --- | --- |

73.

| 74. | meni, da bi morala biti nadaljnja kodifikacija državljanskih pravic s pravno zavezujočimi določbami neločljiv sestavni del prihodnega sporazuma med EU in Združenim kraljestvom; meni, da mora to vključevati položaj čezmejnih delavcev, ki jim je treba zagotoviti svobodo gibanja na podlagi nediskriminacije in vzajemnosti; poziva k razmisleku o boljši ureditvi pogojev za vstop in prebivanje za namene raziskovanja, študija, usposabljanja, prostovoljnega dela, programov izmenjave učencev ali izobraževalnih projektov, dela varušk au pair in prostovoljnega dela v evropski solidarnostni enoti, ki bi morali biti vključeni v prihodnji sporazum in ne bi smeli biti prepuščeni nacionalni ureditvi; poudarja, da je pandemija COVID-19 opozorila, da so ključni sektorji v Združenem kraljestvu, na primer javno zdravstvo in kmetijstvo, odvisni od delavcev iz EU, tudi sezonskih; |
| --- | --- |

74.

Usklajevanje dela, mobilnosti in socialne varnosti

| 75. | obžaluje, da vlada Združenega kraljestva še ni izpolnila svoje zaveze glede izvrševanja novega zakona o zaposlovanju, in poziva Združeno kraljestvo, naj to stori pred koncem prehodnega obdobja; v zvezi s tem se sklicuje zlasti na nedavno sprejete zakonodajne akte EU, katerih roki za prenos so v prehodnem obdobju; poudarja, da je izjemno pomembno preprečiti morebitne vrzeli, ko pravice delavcev ne bi bile zaščitene niti z veljavnim pravom EU niti z zakonom Združenega kraljestva o zaposlovanju; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opozarja na pomen ohranjanja vseh razsežnosti obstoječih in prihodnjih pravic socialnega varstva prizadetih oseb; poziva pogajalce o sporazumu, naj dajo prednost pravicam državljanov na področju vseh vrst usklajevanja sistemov socialne varnosti in naj poskrbijo za neprekinjeno izvrševanje določb o usklajevanju socialne varnosti v vseh poglavjih; |
| --- | --- |

76.

| 77. | vseeno obžaluje, da ni posebnih določb o nadomestilih za brezposelnost za čezmejne in obmejne delavce, in zato spodbuja EU in Združeno kraljestvo, naj preučita ustrezne določbe, ki zadevajo nadomestila za brezposelnost za čezmejne in obmejne delavce; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poudarja pomen dinamičnega sporazuma o usklajevanju sistemov socialne varnosti; poudarja, da morajo določbe končnega sporazuma o mobilnosti oseb v skladu s politično izjavo vključevati sorazmerne in močne pravice v zvezi z usklajevanjem sistemov socialne varnosti; |
| --- | --- |

78.

Varstvo podatkov

| 79. | poudarja pomen varstva podatkov kot temeljne pravice in ključnega dejavnika, ki omogoča digitalno gospodarstvo; opozarja, da mora Komisija v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije, da bi lahko okvir Združenega kraljestva za varstvo podatkov razglasila za primernega, dokazati, da Združeno kraljestvo zagotavlja raven varstva, ki je „v bistvenem enaka“ ravni, ki jo zagotavlja pravni okvir EU, tudi kar zadeva nadaljnje prenose tretjim državam; |
| --- | --- |

79.

| 80. | opozarja, da je v zakonu Združenega kraljestva o varstvu podatkov predvidena splošna in široka izjema pri načelih varstva podatkov in pravicah posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, če se osebni podatki obdelujejo za namene priseljevanja; je zaskrbljen, ker posamezniki, ki niso državljani Združenega kraljestva, pri obdelavi podatkov v skladu s to izjemo niso zaščiteni na enak način kot državljani Združenega kraljestva in bi to bilo v nasprotju z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (15); poleg tega meni, da pravni okvir Združenega kraljestva za hrambo elektronskih telekomunikacijskih podatkov po razlagi Sodišča Evropske unije ne izpolnjuje pogojev pravnega reda EU s tega področja, in zato trenutno ne izpolnjuje pogojev primernosti; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poudarja in podpira prihodnje partnerstvo, ki bo temeljilo na zavezanosti spoštovanju temeljnih pravic, vključno z ustreznim varstvom osebnih podatkov, ki je nujen pogoj za predvideno sodelovanje, in s samodejnim prenehanjem veljavnosti sporazuma o kazenskem pregonu, če bi Združeno kraljestvo razveljavilo nacionalno pravo, ki uveljavlja EKČP; poziva Komisijo, naj nameni posebno pozornost pravnemu okviru Združenega kraljestva, ko bo ocenjevala njegovo ustreznost po pravu EU; se zavzema za upoštevanje sodne prakse Sodišča Evropske unije na tem področju, kot je zadeva Schrems, pa tudi sodne prakse v zvezi z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

81.

| 82. | meni, da če se Združeno kraljestvo ne bo izrecno zavezalo izvajanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in ne bo sprejelo vloge Sodišča EU, ne bo mogoče doseči dogovora o pravosodnem in policijskem sodelovanju v kazenskih zadevah; obžaluje, da je Združeno kraljestvo doslej zavračalo zagotavljanje zanesljivih jamstev v zvezi s temeljnimi pravicami in individualnimi svoboščinami ter je vztrajalo pri zmanjševanju sedanjih standardov in odstopanju od dogovorjenih mehanizmov za varstvo podatkov, vključno z uporabo množičnega nadzora; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva Komisijo, naj pri ocenjevanju ustreznosti pravnega okvira Združenega kraljestva, kar zadeva raven zaščite osebnih podatkov, upošteva omenjene elemente in poskrbi, da bo rešilo težave, opredeljene v tej resoluciji, še preden bo v skladu z zakonodajo EU, kot jo razlaga Sodišče EU, razglasila, da je britanski zakon o varstvu podatkov ustrezen; poziva Komisijo, naj se posvetuje tudi z Evropskim odborom za varstvo podatkov in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

83.

Varnost, preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah

| 84. | ponovno poudarja, da bi bilo treba doseči viden napredek na področju varnosti, preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, da bi omogočili dogovor o celovitem in učinkovitem sodelovanju, ki bi koristil varnosti državljanov EU in Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

84.

| 85. | odločno nasprotuje zahtevi Združenega kraljestva, da bi dobilo neposreden dostop do podatkov v informacijskih sistemih EU na področju pravosodja in notranjih zadev; v zvezi s tem znova poudarja, da Združeno kraljestvo kot neschengenska tretja država ne more neposredno dostopati do podatkov v informacijskih sistemih EU; opozarja, da bi morali za izmenjavo informacij z Združenim kraljestvom, vključno z osebnimi podatki, veljati strogi pogoji glede varnosti, revizije in nadzora, med drugim enakovredna raven varstva osebnih podatkov, kot jo zagotavlja zakonodaja Unije; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poudarja, da zakonodaja schengenskega informacijskega sistema (SIS) izrecno prepoveduje dostop tretjih držav do sistema in da Združeno kraljestvo kot tretja država ne more imeti dostopa do SIS; opozarja, da je Svet 5. marca 2020 izdal sklop priporočil, ki obravnavajo resne kršitve Združenega kraljestva pri uporabi SIS in da na podlagi odgovora Združenega kraljestva ni pričakovati, da bo ta priporočila spoštovalo, kar je v nasprotju s pravom EU; meni, da bi moralo prihodnje sodelovanje med EU in Združenim kraljestvom na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter pravosodnega sodelovanja temeljiti na vzajemnem zaupanju; poudarja, da je takšno sodelovanje mogoče doseči le, če se vzpostavijo stroga pravila o varstvu podatkov in zanesljivi mehanizmi izvajanja; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poudarja, da se je samodejna izmenjava podatkov o DNK z Združenim kraljestvom v skladu s prümskim okvirom začela šele leta 2019 in da namerava Svet odločati o sprejetju izvedbenega sklepa, ki bo Združenemu kraljestvu omogočil, da sodeluje tudi pri samodejni izmenjavi podatkov o prstnih odtisih; v zvezi s tem poudarja, da je Parlament v posebnem posvetovalnem postopku za akte nekdanjega tretjega stebra 13. maja 2020 zavrnil osnutek sklepa Sveta zaradi pomislekov glede popolne vzajemnosti izmenjave podatkov o prstnih odtisih, glede jamstev o varstvu podatkov in tudi glede zelo kratkega obdobja uporabe; poziva Svet, naj skrbno preuči argumente Parlamenta za zavrnitev; opominja pogajalce, da bodo sklepi Sveta, ki dovoljujejo samodejno izmenjavo teh podatkov, če bodo sprejeti, ob izteku prehodnega obdobja prenehali veljati; poudarja, da se je treba pravočasno dogovoriti o novi ureditvi, ki bo veljala v prihodnjih odnosih, saj je izmenjava podatkov pomembna v boju proti hudemu in organiziranemu čezmejnemu kriminalu in terorizmu; |
| --- | --- |

87.

| 88. | je zaskrbljen, ker pogajalski mandat Združenega kraljestva na številnih področjih pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ni dovolj ambiciozen; je prepričan, da bi EU in Združeno kraljestvo lahko poiskala rešitev, ki bi omogočila bolj ambiciozno sodelovanje, kot ga predvideva konvencija Sveta Evrope o izročitvi; |
| --- | --- |

88.

Migracije, azil in upravljanje meja

| 89. | poudarja, da se je treba dogovoriti o pogojih za sodelovanje na področju migracij oseb, ki niso državljani nobene od pogajalskih strani, pri tem pa spoštovati temeljne pravice, človeško dostojanstvo in upoštevati, da je treba zaščititi najbolj ranljive; znova poziva, da je treba pri tem sodelovanju določiti vsaj ureditev, ki bo olajšala varne in zakonite poti do mednarodne zaščite, med drugim z združitvijo družine; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poudarja, da morata strani tesno sodelovati, da se bosta lahko borili proti tihotapljenju ljudi in trgovini z njimi, v skladu z mednarodnim pravom, ki se bo tudi v prihodnje uporabljalo za meje med EU in Združenim kraljestvom; |
| --- | --- |

90.

| 91. | vztraja, da Združeno kraljestvo ne more prosto izbirati elementov pravnega reda EU na področju azila in migracij, ki jih želi obdržati; |
| --- | --- |

91.

| 92. | ponovno poudarja, da je treba sprejeti načrt o združitvi družine, ki bo začel veljati na koncu prehodnega obdobja; |
| --- | --- |

92.

| 93. | parlament kot del tega načrta in tudi bolj na splošno opozarja pogajalca, da morata EU in Združeno kraljestvo zaščititi vse otroke na svojem ozemlju v skladu s Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah iz leta 1989 (konvencija poziva države članice, naj se po tem, ko bo Združeno kraljestvo podalo konkretne predloge, Komisiji podeli mandat za pogajanja o načrtu za združitev družine prosilcev za azil); |
| --- | --- |

93.

| 94. | poudarja, da mora imeti EU usklajen pristop do vseh teh vprašanj, saj bi utegnili imeti dvostranski dogovori med Združenim kraljestvom in posameznimi državami članicami o vprašanjih, kot so združitev družine prosilcev za azil in beguncev, premestitev in ponovni sprejem, negativne posledice za usklajenost politike EU na področju azila in migracij; poziva EU in Združeno kraljestvo, naj si prizadevata za uravnotežen in konstruktiven pristop v vseh teh zadevah; |
| --- | --- |

94.

Preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma

| 95. | poziva EU in Združeno kraljestvo, naj v sporazum o prihodnjem partnerstvu vključita določbe o politiki preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma, vključno z mehanizmom za izmenjavo informacij; želi spomniti, da sta se EU in Združeno kraljestvo v politični izjavi zavezala, da bosta nadgradila standarde projektne skupine za finančno ukrepanje glede preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma v zvezi s preglednostjo dejanskega lastništva in da bosta ukinila anonimnost pri uporabi virtualnih valut, tudi s kontrolami primerne skrbnosti strank; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poziva EU in Združeno kraljestvo, naj v novi sporazum o partnerstvu vključita specifične določbe o nadzoru nad finančnimi in nefinančnimi pooblaščenimi subjekti znotraj okvira preprečevanja pranja denarja; |
| --- | --- |

96.

Davčne zadeve

| 97. | poziva EU in Združeno kraljestvo, naj prednost namenita usklajenemu boju proti davčnim utajam in izogibanju davkom; poziva ju, naj obravnavata škodljive davčne prakse z izvajanjem aktov o sodelovanju v okviru kodeksa ravnanja EU na področju podjetniškega obdavčevanja; je seznanjen, da je Združeno kraljestvo na osnovi kazalnikov Komisije, ki opredeljujejo države, kjer je izogibanje davkom za podjetja lažje, uvrščeno visoko; poziva, da se v prihodnjem sporazumu tu vprašanje posebej obravnava; je seznanjen, da bo Združeno kraljestvo ob koncu prehodnega obdobja obravnavano kot tretja država in ga bo morala skupina za kodeks ravnanja za obdavčitev podjetij preveriti v skladu z merili, ki se uporabljajo za nekooperativne jurisdikcije s seznama EU; poziva strani, naj polno upravno sodelujeta, da bi zagotovili skladnost z zakonodajo o DDV ter z zaščito in izterjavo prihodkov iz naslova DDV; |
| --- | --- |

97.

Boj proti podnebnim spremembam in varstvo okolja

| 98. | meni, da bi se moralo Združeno kraljestvo v celoti uskladiti s sedanjim in prihodnjim okvirom podnebne politike EU, vključno s spremenjenimi cilji za leti 2030 in 2040 ter začrtanimi usmeritvami za doseganje podnebne nevtralnosti do leta 2050; |
| --- | --- |

98.

| 99. | meni, da bi moralo Združeno kraljestvo uvesti sistem za oblikovanje cen ogljika, ki bi imel vsaj enako področje uporabe in enako učinkovitost, kot je določeno v sistemu EU za trgovanje z emisijami (EU ETS), in bi moralo ob izteku prehodnega obdobja začeti uporabljati ista načela glede uporabe zunanjih dobropisov; nadalje meni, da če bi Združeno kraljestvo zaprosilo, da bi bil njegov sistem za trgovanje z emisijami povezan z EU ETS, bi morala za obravnavo te zahteve veljati naslednja dva pogoja: sistem Združenega kraljestva za trgovanje z emisijami ne bi smel ogroziti celovitosti EU ETS, zlasti ravnovesja med pravicami in obveznostmi, ter bi moral slediti stalnemu povečevanju področja uporabe in učinkovitosti EU ETS; poudarja, da bi bilo treba že pred glasovanjem Parlamenta o tem, ali odobri osnutek sporazuma, vzpostaviti sistem določanja cen ogljika; |
| --- | --- |

99.

| 100. | poudarja, da je treba v Združenem kraljestvu poleg sprejetja skupnih standardov in ciljev poskrbeti za ustrezno spremljanje in ocenjevanje kakovosti zraka in vode; poudarja tudi, kako pomembno je, da Združeno kraljestvo izvaja in uveljavlja omejitve emisij in druge določbe iz Direktive (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta (16) ter se dinamično uskladi z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (17), vključno s posodobitvami referenčnih dokumentov o najboljših razpoložljivih tehnikah; |
| --- | --- |

100.

Javno zdravje

| 101. | poudarja, da bo moralo Združeno kraljestvo, če želi biti uvrščeno na seznam držav, ki jim je dovoljeno v EU izvažati blago, za katero se uporabljajo sanitarni in fitosanitarni ukrepi, v celoti izpolnjevati zahteve EU za to blago, vključno z zahtevami v zvezi s proizvodnimi postopki; poleg tega poudarja, da je treba v celoti spoštovati pravila o poreklu za živila in da je treba opredeliti jasna pravila v zvezi s predelavo živil v Združenem kraljestvu, da se prepreči izogibanje zahtevam EU, zlasti v okviru morebitnih prostotrgovinskih sporazumov med Združenim kraljestvom in drugimi državami; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poudarja, da bo moralo Združeno kraljestvo spoštovati zakonodajo EU o gensko spremenjenih organizmih in fitofarmacevtskih sredstvih; meni, da bi morali obe strani zmanjšati uporabo pesticidov in tveganj, ki so povezana z njimi; zato poudarja, da si morata obe prizadevati za omejitev uporabe antibiotikov v živinoreji, še naprej prepovedovati njihovo uporabo za pospeševanje rasti in zmanjšati neustrezno ali nepotrebno uporabo v humani medicini; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poudarja, kako pomembno je preprečiti pomanjkanje zdravil in medicinskih pripomočkov; poziva državne organe in deležnike, naj zagotovijo, da se proces prerazporeditve nacionalno odobrenih zdravil zaključi do izteka prehodnega obdobja; zato poziva EU in Združeno kraljestvo, naj dolgoročno sodelujeta pri preprečevanju in odkrivanju obstoječih in nastajajočih groženj za zdravstveno varnost ter pri pripravljenosti in odzivanju nanje; v zvezi s tem poziva k stalnemu sodelovanju med njima, da bi se učinkovito borila proti pandemiji COVID-19; meni, da lahko druga stran sprejme enostranske ukrepe za varovanje javnega zdravja, če ena od strani ne sprejme ustreznih ukrepov za obravnavanje nevarnosti za zdravje; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poudarja, kako pomembno je ohraniti zakonodajo EU o zdravilih, medicinskih pripomočkih in varnosti kemikalij, tudi endokrinih motilcev, ob tem pa zagotoviti nemoteno dobavo zdravil in medicinskih pripomočkov; poudarja, da bi za podjetja iz Združenega kraljestva morale v vsakem primeru veljati enake obveznosti kot za podjetja zunaj Evropskega gospodarskega prostora; poleg tega poudarja, da je treba določiti stroge pogoje za sanitarne in fitosanitarne ukrepe, ki bodo presegali dogovor v Svetovni trgovinski organizaciji, da bi notranji trg EU, zlasti pa potrošnike, zaščitili pred morebitnimi tveganji zaradi uvoza proizvodov iz Združenega kraljestva in izvoza vanj; |
| --- | --- |

104.

Prevoz

| 105. | poudarja, da bi moralo predvideno partnerstvo na osnovi tesnih gospodarskih vezi in skupnih interesov zagotavljati stalno in neovirano povezljivost za vse načine prevoza, za katere velja vzajemnost, ter enake konkurenčne pogoje, zlasti v zvezi s socialnimi, zaposlitvenimi in okoljskimi standardi; opozarja, da bi moralo upoštevati tudi poseben položaj predora pod Rokavskim prelivom, zlasti kar zadeva varnostno ureditev in dovoljenja; |
| --- | --- |

105.

| 106. | meni, da bi bilo treba v prihodnjem sodelovanju z Združenim kraljestvom predvideti prometne projekte v skupnem interesu in spodbujati dobre pogoje za čezmejno trgovino in poslovanje, zlasti za olajšave in pomoč malim in srednjim podjetjem pri izogibanju dodatnim upravnim bremenom; |
| --- | --- |

106.

| 107. | meni, da je treba predvideti sodelovanje Združenega kraljestva v čezmejnih raziskovalnih in razvojnih programih EU, povezanih s prometom; |
| --- | --- |

107.

| 108. | opozarja, da je pomembno, da je Komisija med pogajanji edini pogajalec EU in da države članice ne začnejo dvostranskih pogajanj; vseeno jo poziva, naj zastopa interese prav vsake države članice in da se ti vključijo v končni celoviti sporazum; |
| --- | --- |

108.

| 109. | poudarja, da bi morale pravice in privilegiji vključevati obveznosti in da bi morala raven dostopa do notranjega trga EU v celoti ustrezati ravni regulativnega zbliževanja in zavez, dogovorjenih v zvezi z zagotavljanjem enakih pogojev za odprto in pošteno konkurenco na osnovi minimalnih skupnih standardov, ki se uporabljajo v EU; |
| --- | --- |

109.

| 110. | spominja, da je letalstvo edina oblika prometa, ki v Svetovni trgovinski organizaciji nima nobenega pravnega varovala za primer, da pred iztekom prehodnega obdobja ne bo dosežen dogovor; |
| --- | --- |

110.

| 111. | meni, da bi moralo predvideno partnerstvo vključevati ambiciozen celovit sporazum o zračnem prometu, ki bo varoval strateške interese EU in vseboval ustrezne določbe o tržnem dostopu, naložbah ter operativni in trgovinski prilagodljivosti (npr. skupnimi leti z izbranimi partnerji) ob spoštovanju uravnoteženih pravic in obveznosti, omogočal pa bo tudi tesno sodelovanje pri varnosti v letalstvu in upravljanju zračnega prometa; |
| --- | --- |

111.

| 112. | poudarja, da bi moralo biti morebitno podeljevanje nekaterih elementov tako imenovane pete svoboščine (pravica do zračnega prometa) omejeno po obsegu in uravnoteženo z ustreznimi obveznostmi v interesu EU; |
| --- | --- |

112.

| 113. | ugotavlja, da obstoječi okvir evropske konference ministrov za promet, ki predvideva le omejeno število dovoljenj, glede na količino tovora, ki se prepelje po cestah med EU in Združenim kraljestvom, ni primeren za odnose med tema dvema stranema; zato poudarja, da je treba sprejeti ustrezne ukrepe, da bi preprečili grožnje javnemu redu ter motnje v cestnem tovornem in avtobusnem potniškem prometu; v zvezi s tem še opozarja, da je treba izboljšati direktne pomorske povezave iz Irske na celino, da se zmanjša odvisnost od Združenega kraljestva kot „zemeljskega mostu“; |
| --- | --- |

113.

| 114. | poudarja, da prevozniki iz Združenega kraljestva v cestnem tovornem prometu ne morejo uživati enakih pravic in ugodnosti kot prevozniki iz EU; |
| --- | --- |

114.

| 115. | meni, da bi moralo predvideno partnerstvo zajemati pravico do tranzita vozil s tovorom ali brez njega z ozemlja ene od pogodbenic in nazaj prek ozemlja druge pogodbenice; |
| --- | --- |

115.

| 116. | meni, da bi moralo prihodnje partnerstvo predvidevati enake pogoje na področjih, kot so zlasti delovni čas ter čas vožnje in počitka, napotitev voznikov, tahografi, teža in velikost vozil, kombinirani prevoz in usposabljanje osebja, pa tudi posebne določbe za zagotavljanje primerljive ravni zaščite prevoznikov in voznikov; |
| --- | --- |

116.

| 117. | poziva, da se prednost nameni tekočemu poteku pomorske trgovine med EU in Združenim kraljestvom ter prostemu gibanju potnikov, pomorščakov ter osebja na morju in na kopnem; v zvezi s tem poudarja, da morata EU in Združeno kraljestvo uvesti ustrezne mejne in carinske sisteme, da ne bo prihajalo do zamud in motenj; |
| --- | --- |

117.

Kultura in izobraževanje

| 118. | meni, da je treba v sporazumu pojasniti, da bo podpiral kulturno in jezikovno raznolikost v skladu s Konvencijo Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov; |
| --- | --- |

118.

| 119. | pozdravlja jasno izjavo v pogajalskih smernicah, da bi morali prihodnji odnosi med EU in Združenim kraljestvom vključevati tudi dialog in izmenjave na področju izobraževanja in kulture; poziva Komisijo, naj v pogajanjih o ustreznih določbah o mobilnosti upošteva posebno naravo kulturnega sektorja; je poleg tega zaskrbljen, da določbe o vstopu in začasnem bivanju fizičnih oseb iz poslovnih razlogov v osnutku sporazuma, ki ga je objavila Komisija, ne izpolnjujejo potreb kulturnega in ustvarjalnega sektorja ter bi utegnile ovirati kulturno izmenjavo; |
| --- | --- |

119.

| 120. | brez zadržkov podpira jasnost pogajalskih smernic, da je treba avdiovizualne storitve izključiti iz področja uporabe gospodarskega partnerstva, in poziva Komisijo, naj bo še naprej neomajna v svojem stališču; |
| --- | --- |

120.

| 121. | poudarja, da bo dostop do trga za avdiovizualne storitve v Uniji mogoč samo, če se bo Direktiva 2010/13/EU Evropskega sveta in Parlamenta (18) v celoti izvajala, da bosta obe strani dobili enake pravice do ponovnega oddajanja; opozarja, da se bo po koncu prehodnega obdobja vsebina, ki izvira iz Združenega kraljestva, še naprej uvrščala med „evropska dela“, če bodo dela, ki izvirajo iz držav nečlanic in držav zunaj EGP, ki so pogodbenice Konvencije Sveta Evrope o čezmejni televiziji, vključena v kvoto vsebin „evropskih del“; |
| --- | --- |

121.

| 122. | pozdravlja vključitev vprašanj, ki se nanašajo na vračilo oziroma povrnitev nezakonito odstranjenih predmetov kulturne dediščine državam njihovega izvora; ponavlja, kako pomembno je nadaljnje sodelovanje z Združenim kraljestvom na tem področju; |
| --- | --- |

122.

Finančno upravljanje in okvir za nadzor

| 123. | poziva, da je treba zagotoviti in spoštovati pravice dostopa služb Komisije, Evropskega računskega sodišča, Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), Evropskega javnega tožilstva ter pravice Evropskega parlamenta do nadzora; opozarja, da je treba Sodišče Evropske unije sprejeti kot pristojno sodišče v primerih, ko gre za spoštovanje in razlago prava EU; |
| --- | --- |

123.

Sodelovanje v programih Unije

| 124. | priporoča, da Komisija posebno pozornost nameni veljavnim načelom in pogojem, ki se nanašajo tako na sodelovanje v programih Unije kot na horizontalne ureditve in upravljanje, in sicer:






  (a) | sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da bo v splošna načela in pogoje, ki bodo v okviru predvidenega partnerstva sprejeti v zvezi z udeležbo v programih EU, vključena zahteva, da mora Združeno kraljestvo pošteno in ustrezno finančno prispevati k vsem programom, pri katerih sodeluje, tako v smislu prispevkov za udeležbo kot prispevkov k stroškom delovanja; |
| --- | --- | --- |

124.

(a)

sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da bo v splošna načela in pogoje, ki bodo v okviru predvidenega partnerstva sprejeti v zvezi z udeležbo v programih EU, vključena zahteva, da mora Združeno kraljestvo pošteno in ustrezno finančno prispevati k vsem programom, pri katerih sodeluje, tako v smislu prispevkov za udeležbo kot prispevkov k stroškom delovanja;

| (b) | poskrbi, da bo splošno pravilo za sodelovanje Združenega kraljestva v programih takšno, kot so običajni pogoji za tretje države, in da bo veljalo za celotno obdobje izvajanja programa in za vse njegove dele, razen kadar je delno sodelovanje upravičeno iz razlogov, kot je zaupnost; udeležencem v programih EU, ki imajo sedež v EU, zagotovi predvidljivost in stabilnost v smislu proračunskih sredstev, ki jih bodo prejeli; |
| --- | --- |

(b)

poskrbi, da bo splošno pravilo za sodelovanje Združenega kraljestva v programih takšno, kot so običajni pogoji za tretje države, in da bo veljalo za celotno obdobje izvajanja programa in za vse njegove dele, razen kadar je delno sodelovanje upravičeno iz razlogov, kot je zaupnost; udeležencem v programih EU, ki imajo sedež v EU, zagotovi predvidljivost in stabilnost v smislu proračunskih sredstev, ki jih bodo prejeli;

| (c) | zagotovi, da sodelovanje Združenega kraljestva v programih EU ne bo pomenilo neto prenosa sredstev iz proračuna EU v Združeno kraljestvo in da bo imela EU možnost enostransko ustaviti ali prekiniti sodelovanje Združenega kraljestva v kateremkoli programu, če pogoji za sodelovanje ne bodo izpolnjeni ali če Združeno kraljestvo ne bo poravnalo finančnega prispevka; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da sodelovanje Združenega kraljestva v programih EU ne bo pomenilo neto prenosa sredstev iz proračuna EU v Združeno kraljestvo in da bo imela EU možnost enostransko ustaviti ali prekiniti sodelovanje Združenega kraljestva v kateremkoli programu, če pogoji za sodelovanje ne bodo izpolnjeni ali če Združeno kraljestvo ne bo poravnalo finančnega prispevka;

| (d) | poskrbi, da bodo v sporazumu z Združenim kraljestvom predvideni ustrezni ukrepi za boj proti finančnim nepravilnostim, goljufijam, pranju denarja in drugim kaznivim dejanjem, ki škodijo finančnim interesom Unije, ter zagotovi zaščito finančnih interesov EU; |
| --- | --- |

(d)

poskrbi, da bodo v sporazumu z Združenim kraljestvom predvideni ustrezni ukrepi za boj proti finančnim nepravilnostim, goljufijam, pranju denarja in drugim kaznivim dejanjem, ki škodijo finančnim interesom Unije, ter zagotovi zaščito finančnih interesov EU;

| 125. | meni, da je zlasti pomembno, da Združeno kraljestvo v skladu s splošnimi načeli za tretje države sodeluje v čezmejnih, kulturnih, razvojnih, izobraževalnih in raziskovalnih programih Unije, kot so Erasmus+, Ustvarjalna Evropa, Obzorje, Evropski raziskovalni svet, program LIFE, vseevropsko prometno omrežje (TEN-T), instrument za povezovanje Evrope, enotno evropsko nebo in Interreg, skupnih tehnoloških pobudah, kot so Čisto nebo I in II, SESAR, ERIC, Galileo, Copernicus, skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev (EGNOS) ter podporni okvir za nadzor in spremljanje v vesolju, pa tudi v javno-zasebnih partnerstvih; |
| --- | --- |

125.

| 126. | pričakuje, da bo sporazum opredelil odnos Združenega kraljestva do Euratoma in projekta ITER, pa tudi posledice izstopa za sredstva in obveznosti; pričakuje, da bo Združeno kraljestvo še naprej spoštovalo najvišje standarde na področju jedrske varnosti, varnosti in zaščite pred sevanjem; |
| --- | --- |

126.

| 127. | dodaja, da bi moralo Združeno kraljestvo, če želi sodelovati na notranjem trgu, prispevati h kohezijskim skladom za obdobje 2021–2027 po modelu, ki se uporablja za države EGP; |
| --- | --- |

127.

| 128. | meni, da bi bilo treba v novem sporazumu upoštevati potrebe regij EU, ki jih je prizadel izstop Združenega kraljestva iz EU; |
| --- | --- |

128.

| 129. | poudarja, da je bistvenega pomena, da program PEACE še naprej deluje na Severnem Irskem in v obmejnih regijah Irske, pri čemer bi ga avtonomno upravljal Organ za posebne programe EU; |
| --- | --- |

129.

| 130. | meni, da bi bilo treba pri vprašanjih vzajemnega interesa nadaljevati sodelovanje med najbolj oddaljenimi regijami EU ter čezmorskimi državami in ozemlji na eni strani ter čezmorskimi ozemlji Združenega kraljestva na drugi strani, zlasti v karibskih in pacifiških državah; poziva, naj se po potrebi sprejmejo posebne določbe, ki bodo omogočile prihodnje skupne projekte v okviru Evropskega razvojnega sklada in kohezijskih skladov; meni, da je treba ohraniti ustrezno raven podpore za preostale čezmorske države in ozemlja; |
| --- | --- |

130.

| 131. | poudarja, da je Solidarnostni sklad Evropske unije z zagotavljanjem finančnih sredstev v proračunu EU konkreten izraz solidarnosti, kadar resne posledice, med drugim za gospodarstvo, prizadenejo eno ali več regij EU ali državo, ki je zaprosila za pristop; |
| --- | --- |

131.

| 132. | poudarja, da je treba sodelovanje v programih vezati na usklajevanje s povezanimi politikami, na primer podnebno ali kibernetsko politiko; |
| --- | --- |

132.

| 133. | meni, da bi bil sporazum o sodelovanju na področju energije, ki bi bil v skladu s splošnim sporazumom o prihodnjih odnosih in bi temeljil na učinkovitem upravljanju in enakih konkurenčnih pogojih, v interesu obeh strani; |
| --- | --- |

133.

| 134. | poudarja, da je treba, če želimo po izstopu Združenega kraljestva poskrbeti za neprekinjeno delovanje enotnega trga električne energije na irskem otoku, na Severnem Irskem še naprej izvajati pravni red EU na področju energetike; |
| --- | --- |

134.

| 135. | meni, da bi lahko bilo Združeno kraljestvo še naprej pomemben partner pri vesoljski politiki EU, in poudarja, da je treba v pogajanjih obravnavati njegov dostop do vesoljskega programa EU v prihodnosti, pri tem pa obvarovati interese EU in ravnati v skladu z veljavnim pravnim okvirom za sodelovanje tretjih držav v vesoljskem programu EU; |
| --- | --- |

135.

Intelektualna lastnina

| 136. | poudarja, da bi moral predvideni sporazum vsebovati odločne in izvršljive ukrepe, ki zajemajo priznavanje in visoko raven zaščite geografskih oznak ter varstva pravic intelektualne lastnine, kot so avtorske pravice in sorodne pravice, blagovne znamke in industrijski modeli, patenti in poslovne skrivnosti, na podlagi sedanjega in prihodnjega pravnega okvira EU, ne da bi to ogrozilo dostop do cenovno dostopnih zdravil, kot so generiki; meni, da bi moral omogočati tudi tesno dvostransko sodelovanje med Uradom Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) in uradi za intelektualno lastnino v Združenem kraljestvu; |
| --- | --- |

136.

Pravo gospodarskih družb

| 137. | ugotavlja, da je, če želimo preprečiti zniževanje standardov in poskrbeti za legitimnost pravnih procesov v Združenem kraljestvu in EU, zaželeno, da predvideni sporazum vključuje minimalne skupne standarde za vzpostavitev in izvajanje operacij, zaščito delničarjev, upnikov in zaposlenih, pravila o poročanju družb in reviziji ter preglednosti, pa tudi vzajemno priznavanje sodnih odločb v zvezi s prestrukturiranjem in stečajem oziroma plačilno nesposobnostjo; |
| --- | --- |

137.

Sodelovanje na področju civilnega pravosodja, tudi v družinskih zadevah

| 138. | poudarja, da je pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah izjemno pomembno, če želimo v prihodnosti omogočiti trgovino in poslovno sodelovanje med državljani in podjetji ter zagotoviti gotovost in poskrbeti za zadostno zaščito podpisnic pri čezmejnih transakcijah in drugih dejavnostih; meni, da bi bilo treba v ta namen natančno preučiti, ali bi bila luganska konvencija primerna rešitev, ki bi EU omogočila, da ohrani splošno uravnoteženost odnosov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, ali pa bi bila primernejša nova rešitev, ki bi lahko zagotovila „dinamično usklajevanje“ med obema stranema. |
| --- | --- |

138.

| 139. | poudarja, da bi bilo treba v predvidenem sporazumu poiskati smiselno in celovito rešitev zlasti glede zakonske in starševske odgovornosti ter drugih družinskih zadev; v zvezi s tem ugotavlja, da bi morale vse vzajemne določbe o izvrševanju v zvezi z družinskimi zadevami v predvidenem sporazumu temeljiti ne le na načelu vzajemnega zaupanja pravosodnih sistemov, pač pa tudi na nekaterih ustavnih jamstvih in skupnih standardih na področju temeljnih pravic; |
| --- | --- |

139.

Razvojno sodelovanje in humanitarna pomoč

| 140. | ugotavlja, da Združeno kraljestvo ostaja eden največjih dvostranskih donatorjev na svetu, in poudarja, da mora EU izkoristiti priložnosti za sodelovanje z Združenim kraljestvom v partnerskem duhu; obžaluje, da bo izstop Združenega kraljestva iz EU pustil praznino v splošnem razvojnem sodelovanju in politiki EU na področju humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

140.

| 141. | poudarja osrednji vlogi EU in Združenega kraljestva pri obravnavanju skupnih izzivov prek razvojne politike in humanitarne pomoči; poudarja, kako pomembna so v zvezi s tem prizadevanja za usklajenost politik za razvoj; |
| --- | --- |

141.

| 142. | poudarja, kako pomembno je trdno partnerstvo, ki vključuje pristop na podlagi pravic, obenem pa zagotavlja stalno predanost in sodelovanje pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, človekovih pravic, izkoreninjenja revščine in izvajanju Pariškega sporazuma, poudarja tudi, kako pomembni so usklajeni odzivi na humanitarne krize ter ter temeljna načela humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

142.

| 143. | je prepričan, da je mogoče partnerstvo po izteku sporazuma iz Cotonouja in strategijo EU za Afriko okrepiti z učinkovitim sodelovanjem z Združenim kraljestvom in na podlagi močne prisotnosti te države v Afriki, Karibih in Pacifiku; poudarja, da bi morali EU, Združeno kraljestvo in države AKP sodelovati na vseh ravneh v skladu z načeli partnerstva, solidarnosti in dopolnjevanja; |
| --- | --- |

143.

Varnost in zunanje zadeve

| 144. | ugotavlja, da je Združeno kraljestvo v svojih pogajalskih ciljih, objavljenih 27. februarja 2020, navedlo, da se bo zunanja politika oblikovala samo v okviru širšega prijateljskega dialoga in sodelovanja med Združenim kraljestvom in EU, s čimer je to ključno področje degradiralo v neinstitucionaliziran odnos, o katerem se bosta strani dogovorili pozneje; |
| --- | --- |

144.

| 145. | obžaluje, da je to v nasprotju z določbami iz politične izjave, v kateri je predvideno ambiciozno, široko, globoko in prožno partnerstvo na področjih zunanje politike, varnosti in obrambe, ter poziva, naj bo prihodnje varnostno partnerstvo med EU in Združenim kraljestvom obsežno, celovito in uravnoteženo, s čimer se je strinjalo tudi Združeno kraljestvo; |
| --- | --- |

145.

| 146. | opozarja na stališče EU, da bi morale biti zunanja politika, varnost in obramba del celovitega sporazuma o prihodnjih odnosih med EU in Združenim kraljestvom; |
| --- | --- |

146.

| 147. | obžaluje, da Združeno kraljestvo ne kaže želje po odnosih z EU na področjih zunanje politike, varnosti in obrambe in da ta izrecno niso bila zajeta v pooblastilu Združenega kraljestva ter tako niso vključena v 11 pogajalskih miz; |
| --- | --- |

147.

| 148. | spominja, da imata EU in Združeno kraljestvo skupna načela, vrednote in interese; poudarja, da je v interesu obeh strani ohraniti ambiciozno, tesno in trajno sodelovanje, ki spoštuje avtonomijo EU v obliki skupnega okvira za zunanjo in varnostno politiko na podlagi člena 21 PEU ter upošteva Ustanovno listino OZN in zvezo NATO na naslednjih področjih:






  (a) | spodbujanje miru, |
| --- | --- | --- |

148.

(a)

spodbujanje miru,

| (b) | skupni pristop k skupnim varnostnim izzivom in svetovni stabilnosti, tudi v evropskem sosedstvu, |
| --- | --- |

(b)

skupni pristop k skupnim varnostnim izzivom in svetovni stabilnosti, tudi v evropskem sosedstvu,

| (c) | spodbujanje na pravilih temelječega mednarodnega sistema, |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje na pravilih temelječega mednarodnega sistema,

| (d) | utrjevanje demokracije in načel pravne države, |
| --- | --- |

(d)

utrjevanje demokracije in načel pravne države,

| (e) | varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

(e)

varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| (f) | spodbujanje svetovne blaginje, trajnostnega razvoja, boja proti podnebnim spremembam in zmanjševanjem izgube biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje svetovne blaginje, trajnostnega razvoja, boja proti podnebnim spremembam in zmanjševanjem izgube biotske raznovrstnosti;

| 149. | meni, da bi močno povezano in usklajeno mednarodno sodelovanje med Združenim kraljestvom in EU močno koristilo podpisnicama, pa tudi svetovnemu redu na splošno, saj imata obe strani podoben pristop k učinkovitemu multilaterizmu, ohranjanju miru, varnosti in trajnostnosti ter varstvu in uveljavljanju človekovih pravic; predlaga, da bi moralo biti tako sodelovanje urejeno s sistemsko platformo za posvetovanja na visoki ravni in usklajevanje o vprašanjih zunanje politike; poudarja pomen in dodano vrednost medparlamentarnega sodelovanja pri globalnih vprašanjih; |
| --- | --- |

149.

| 150. | poudarja, da obe strani potrebujeta skupen odziv na izzive na področju zunanje, varnostne in obrambne politike, kot so terorizem, kibernetska vojna, kriza v sosedstvu, spoštovanje človekovih pravic, kampanje dezinformiranja in hibridne grožnje; spodbuja učinkovit, pravočasen in vzajemen dialog, posvetovanja, usklajevanje ter izmenjavo informacij in obveščevalnih podatkov pod demokratičnim nadzorom Združenega kraljestva in institucij EU; opozarja, da je treba izmenjavo tajnih podatkov organizirati v posebnem okviru; |
| --- | --- |

150.

| 151. | poudarja, da bo Združeno kraljestvo po izteku prehodnega obdobja tretja država brez posebnega okvira ali odnosov, kar bo pomembno vplivalo na obstoječe sodelovanje na področju zunanje in varnostne politike; |
| --- | --- |

151.

| 152. | poziva EU in Združeno kraljestvo, naj krepita mednarodni mir in stabilnost, tudi z oblikovanjem skupnih strategij o tem, kako okrepiti prizadevanja OZN za ohranjanje miru; poziva obe strani, naj spodbujata kulturo miru in dialog za preprečevanje, obvladovanje in reševanje sporov, pa tudi pravice žensk in enakopravnost spolov; podpira nadaljevanje sedanjega sodelovanja na teh področjih; poziva k sistematičnemu preferenčnemu sodelovanju v operacijah za ohranjanje miru; poziva k okrepljenemu sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom pri zadevah, povezanih z demokratičnim razvojem, procesi reform in demokratično parlamentarno prakso v tretjih državah, vključno z opazovanjem volitev; |
| --- | --- |

152.

| 153. | izjavlja, da ima EU velik interes za tako partnerstvo na področju zunanjih zadev in varnosti zaradi vzajemnih koristi, ki izhajajo iz stalnega sedeža Združenega kraljestva in Francije v Varnostnem svetu, visoko učinkovitih diplomatskih služb Združenega kraljestva in držav članic EU ter dejstva, da ima Združeno kraljestvo najmočnejše oborožene sile v Evropi; |
| --- | --- |

153.

| 154. | predlaga, naj prihodnje partnerstvo temelji na zelo tesnem in rednem sodelovanju in usklajevanju v okviru OZN, zlasti Varnostnega sveta ZN in Sveta ZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

154.

| 155. | poudarja, da sta varnost in razvoj pomembna drug za drugega; spodbuja EU in Združeno kraljestvo, naj tesno sodelujeta na področju trajnostnega razvoja in humanitarne pomoči; želi spomniti obe strani, kako pomembno se je zavezati uresničitvi cilja, da se 0,7 % BND nameni uradni razvojni pomoči, in spodbujanju načela skladnosti politik za razvoj; meni, da bi lahko partnerstvu po izteku sporazuma iz Cotonouja in strategiji EU za Afriko koristilo učinkovito sodelovanje z Združenim kraljestvom, v okviru katerega bi se spodbujali visoki socialni standardi ter standardi na področju človekovih pravic in varstva okolja, da bi dosegli cilje trajnostnega razvoja in cilje Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

155.

| 156. | poudarja, da je sodelovanje pri razvoju učinkovitih in resnično interoperabilnih obrambnih zmogljivosti, tudi z Evropsko obrambno agencijo, v zvezi s katero bi bilo treba sklenili dogovor o izvajanju, v skupnem interesu EU in Združenega kraljestva, pri čemer je ta interes zaradi geografske bližine še toliko večji, enako pomembno pa je tudi nadaljevanje zelo dragocenih partnerstev v okviru programov Nata in EU na področju obrambe in zunanje varnosti, programa Galileo, programov kibernetske varnosti ter boja proti usmerjenim dezinformacijskim kampanjam in kibernetskim napadom, kot ponazarja trenutna pandemija COVID-19; opozarja, da je možno in nujno sprejeti poseben sporazum v zvezi s sodelovanjem v regulirani javni storitvi v okviru programa Galileo; ugotavlja tudi, da bi se lahko Združeno kraljestvo prihodnjemu Evropskemu obrambnemu skladu pridružilo pod pogoji, ki veljajo za tretje države; poziva EU in Združeno kraljestvo, naj oblikujeta skupni pristop k standardizaciji obrambne tehnologije; |
| --- | --- |

156.

| 157. | pričakuje, da bo lahko Združeno kraljestvo nadaljevalo z že vzpostavljenim sodelovanjem in izmenjavo informacij z nacionalnimi organi na področju kibernetske varnosti; |
| --- | --- |

157.

| 158. | opozarja, da v skladu z zakonodajo EU v Združenem kraljestvu trenutno velja več omejevalnih ukrepov (režimov sankcij); priznava učinkovito uporabo sankcij za zagotavljanje človekovih pravic, demokracije in pravne države v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov; poudarja, da bo Združeno kraljestvo tudi po izstopu še vedno obvezano uporabljati režime sankcij OZN, in ga poziva, naj še naprej usklajuje svojo politiko sankcij z EU; poziva k vzpostavitvi pravega mehanizma za usklajevanje sankcij med obema stranema in tesnemu sodelovanju na področju sankcij v okviru svetovnih forumov, da bi čim bolj povečali njihov učinek in zagotovili konvergenco ter zasledovanje in uresničevanje skupnih interesov pri spodbujanju skupnih vrednot; |
| --- | --- |

158.

| 159. | spodbuja Združeno kraljestvo, naj sodeluje v ustreznih agencijah EU in prevzame vidno vlogo pri operacijah EU za krizno upravljanje ter misijah in operacijah SVOP, tudi pri humanitarnih in reševalnih misijah, preprečevanju konfliktov in ohranjanju miru, vojaškem svetovanju in pomoči ter stabilizaciji po konfliktih, pa tudi pri projektih v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO), kjer se ga povabi k sodelovanju, ter poudarja, da bi morali za tako sodelovanje veljati strogi pogoji, pri katerih bi se spoštovali avtonomija EU za odločanje in suverenost Združenega kraljestva, načelo uravnoteženih pravic in obveznosti ter učinkovita vzajemnost, vključno s poštenim in ustreznim finančnim prispevkom; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj Evropski parlament redno obveščata o političnem dialogu z Združenim kraljestvom ter glavnih vidikih izmenjave informacij o SVOP in kriznem upravljanju; |
| --- | --- |

159.

| 160. | opozarja, da globalna in evropska varnost temeljita na učinkovitem mednarodnem nadzoru nad oborožitvijo, razoroževanju in neširjenju orožja; opozarja na pomen usklajene in verodostojne evropske strategije za večstranska pogajanja na svetovni ravni ter ukrepov na regionalni ravni za umiritev razmer in krepitev zaupanja; želi spomniti na pomembno vlogo, ki jo je imelo Združeno kraljestvo pri razvoju in vzpostavitvi takih norm, institucij in organizacij; poziva Združeno kraljestvo, naj v zvezi s tem področjem politike oblikuje skupno strategijo z EU, ki bo usklajena predvsem z načrtom OZN na področju razoroževanja; poziva Združeno kraljestvo, naj se zaveže, da bo še naprej izpolnjevalo merila, enakovredna tistim iz Skupnega stališča 2008/944/SZVP (19), ter naj skupaj z EU spodbuja vsesplošno uporabo in dosledno izvajanje Pogodbe o trgovini z orožjem, Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT) in obnovo nove pogodbe o omejitvi strateškega orožja (START); |
| --- | --- |

160.

| 161. | poudarja izjemen pomen konzularnega in diplomatskega sodelovanja med EU in Združenim kraljestvom, saj bi z njima zagotavljali učinkovito pomoč državljanom obeh strani, Združeno kraljestvo in EU pa bi lahko svojim državljanom v skladu s točko (c) člena 20 PDEU ponudila možnost dostopa do konzularne zaščite v tretjih državah, v katerih ena od obeh strani nima diplomatskega predstavništva; |
| --- | --- |

161.

| 162. | poudarja, da je pandemija COVID-19 pokazala, kako pomembne so vojaške zmogljivosti in sredstva, saj so imele evropske oborožene sile ključno vlogo pri podpiranju civilnih prizadevanj za obvladovanje pandemije, hkrati pa so izpolnjevale svoje temeljne naloge; poudarja, da je ta pandemija pokazala, kako pomembna sta strateška avtonomija EU in evropsko sodelovanje na področju obrambe za zaščito evropskega prebivalstva v izrednih razmerah in spodbujanje odpornosti držav članic; meni, da bi bilo treba vzpostaviti mehanizme, ki bi omogočali hitro sodelovanje med Unijo in Združenim kraljestvom za soočanje s prihodnjimi krizami podobne vrste in obsega; meni, da bi morale evropske vojaške zdravstvene službe na podlagi spoznanj, pridobljenih v okviru pandemije COVID-19, vzpostaviti mrežo za izmenjavo informacij in podporo, da bi spodbujale širšo evropsko odpornost v času izrednih razmer in krize; meni, da bi bilo sodelovanje Združenega kraljestva v kateri koli taki evropski vojaški zdravstveni mreži obojestransko koristno; |
| --- | --- |

162.

Institucionalne določbe in upravljanje

| 163. | opozarja, da bi moral celotni sporazum z Združenim kraljestvom kot tretjo državo, tudi določbe o enakih konkurenčnih pogojih, posebnih sektorskih vprašanjih in tematskih področjih sodelovanja ter ribištvu, vključevati vzpostavitev enega samega skladnega in trdnega sistema upravljanja kot splošnega okvira, ki bi zajemal stalni skupni nadzor in upravljanje sporazuma ter pregledne mehanizme za reševanje sporov, skladnost in izvrševanje, skupaj s sankcijami in prehodnimi ukrepi, kjer je to potrebno, v zvezi z razlago in uporabo vseh določb sporazuma; |
| --- | --- |

163.

| 164. | meni, da bi bilo treba z enim samim celovitim in horizontalnim mehanizmom upravljanja urejati prihodnje odnose z Združenim kraljestvom kot celoto, vključno z morebitnimi dopolnilnimi sporazumi, ki bi se sklenili pozneje, hkrati pa zagotavljati skladnost z določbami sporazuma o izstopu in preprečevati pomanjkljivosti; poudarja, da bo moral biti mehanizem za reševanje sporov trden ter omogočati postopne sankcije in pravna sredstva, kadar se ugotovi, da ena od strani krši sporazum, prav tako pa bo moral vsebovati učinkovite, hitro izvršljive in odvračilne ukrepe; poudarja, da bo Parlament še naprej pozorno spremljal izvajanje vseh določb; spominja, da je Združeno kraljestvo kot nekdanja država članica razvilo pomembne strukture za institucionalno sodelovanje in dialog z EU, ki bi morale olajšati začetek delovanja te horizontalne ureditve; znova poudarja, da EU od Združenega kraljestva pričakuje višjo raven ambicioznosti v zvezi z upravljanjem, da bi z njim vzpostavili trdno prihodnje partnerstvo; |
| --- | --- |

164.

| 165. | vztraja, da je tak sistem upravljanja absolutno potreben, če želimo spoštovati avtonomijo obeh strani ter v celoti ohraniti neodvisnost odločanja EU ter pravni in pravosodni red, vključno z vlogo Parlamenta in Sveta kot sozakonodajalcev za sprejemanje prava EU, vlogo Sodišča Evropske unije kot edinega razlagalca prava EU in Listine EU o temeljnih pravicah; meni, da morajo mehanizmi upravljanja v zvezi z določbami, ki temeljijo na pravnih pojmih EU, zagotavljati napotitev na Sodišče Evropske unije; |
| --- | --- |

165.

| 166. | pozdravlja predlog o ustanovitvi parlamentarne skupščine za partnerstvo med poslanci Evropskega parlamenta in parlamenta Združenega kraljestva, ki bi imela pravico prejemati informacije iz partnerskega sveta in pripravljati priporočila zanj, in poudarja, da bi moral sporazum pripraviti pravno podlago za določbe, ki omogočajo institucionalno vzpostavitev tega organa; |
| --- | --- |

166.

| 167. | zahteva, naj se spoštuje vloga Parlamenta pri izvajanju določb o regulativnem sodelovanju, s čimer bi zagotovili, da bo lahko izvajal ustrezen politični nadzor ter ohranili njegove pravice in pristojnosti, ki jih ima kot sozakonodajalec; opozarja na pravico Parlamenta, da se ga obvesti o dogovorih o pregledu sporazuma; |
| --- | --- |

167.

| 168. | poudarja, da bi morale za celotni sporazum veljati določbe o dialogu s civilno družbo, sodelovanjem deležnikov in posvetovanjem obeh strani v skladu z odstavkom 125 politične izjave, ki bi morala zajemati predvsem socialne partnerje, vključno z organizacijami in združenji delavcev, ki zastopajo tako državljane EU, ki živijo in delajo v Združenem kraljestvu, kot državljane Združenega kraljestva v EU; vztraja pri vzpostavitvi notranjih svetovalnih skupin, ki bodo nadzorovale izvajanje sporazuma; |
| --- | --- |

168.

| 169. | podpira, da Združeno kraljestvo v neregulativnih agencijah EU, na primer na področju prometa, okolja in zaposlovanja, nadaljuje kot tretja država opazovalka brez pravice za odločanje, naklonjen pa je tudi morebitnim sporazumom o sodelovanju Združenega kraljestva z drugimi regulativnimi agencijami, kot so Evropska agencija za kemikalije, Evropska agencija za varnost v letalstvu in Evropska agencija za pomorsko varnost, da bi še naprej izmenjevali podatke, primere najboljše prakse in znanstvena dognanja; znova poziva Komisijo, naj preuči možnost prihodnjega sodelovanja v praksi med organi Združenega kraljestva in agencijami EU na področju pravosodja in notranjih zadev, pri tem pa upošteva, da ima Združeno kraljestvo status tretje države zunaj schengenskega območja in da gre za ključnega partnerja v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

169.

o

o o

| 170. | naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Komisiji ter v vednost Svetu, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska. |
| --- | --- |

170.

---

(1)  UL L 58, 27.2.2020, str. 53.

(2)  UL C 298, 23.8.2018, str. 24.

(3)  UL C 346, 27.9.2018, str. 2.

(4)  UL C 369, 11.10.2018, str. 32.

(5)  UL C 162, 10.5.2019, str. 40.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0016.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0006.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0033.

(9)  UKTF(2020)14.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0018.

(11)  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

(12)  UL C 34, 31.1.2020, str. 1.

(13)  UL L 58, 27.2.2020, str. 53.

(14)  V prihodnji sporazum je treba vključiti ad hoc mehanizem proti tveganjem „zamenjave“, da bi notranji trg zavarovali pred razmerami, v katerih bi se Združeno kraljestvo odločilo, da bo blago (namenjeno domači potrošnji) po nizki ceni uvažalo iz tretjih držav in svojo domačo proizvodnjo brez carin izvažalo na donosnejši trg EU. Ta pojav, ki bi koristil tako Združenemu kraljestvu kot tretjim državam in ki ga ni mogoče preprečiti s pravili o poreklu, bi destabiliziral kmetijske sektorje EU, zato so potrebni posebni operativni mehanizmi;

(15)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(16)  Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka (UL L 344, 17.12.2016, str. 1).

(17)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

(18)  Direktiva 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (UL L 95, 15.4.2010, str. 1).

(19)  UL L 335, 13.12.2008, str. 99.

---

petek, 19. junij 2020

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/114 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/114

---

P9_TA(2020)0167

Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o vzhodnem partnerstvu pred vrhom junija 2020

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o vzhodnem partnerstvu pred vrhom junija 2020 (2019/2209(INI))

(2021/C 362/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3 in 8 ter naslova V, zlasti členov 21, 22, 36 in 37 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), pa tudi petega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3 in 8 ter naslova V, zlasti členov 21, 22, 36 in 37 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), pa tudi petega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju vzpostavitve vzhodnega partnerstva 7. maja 2009 v Pragi kot skupnega prizadevanja EU in njenih šestih vzhodnih partneric Armenije, Azerbajdžana, Belorusije, Gruzije, Republike Moldavije in Ukrajine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vzpostavitve vzhodnega partnerstva 7. maja 2009 v Pragi kot skupnega prizadevanja EU in njenih šestih vzhodnih partneric Armenije, Azerbajdžana, Belorusije, Gruzije, Republike Moldavije in Ukrajine,

| — | ob upoštevanju skupnih izjav z vrhov vzhodnega partnerstva, ki so potekali leta 2009 v Pragi, leta 2011 v Varšavi, leta 2013 v Vilni, leta 2015 v Rigi in leta 2017 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih izjav z vrhov vzhodnega partnerstva, ki so potekali leta 2009 v Pragi, leta 2011 v Varšavi, leta 2013 v Vilni, leta 2015 v Rigi in leta 2017 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani in Gruzijo na drugi strani (1), Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (2) ter Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (3), vključno s poglobljenimi in celovitimi območji proste trgovine, ter Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani in Gruzijo na drugi strani (1), Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (2) ter Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (3), vključno s poglobljenimi in celovitimi območji proste trgovine, ter Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (4),

| — | ob upoštevanju prednostnih nalog partnerstva med EU in Azerbajdžanom, ki jih je Svet za sodelovanje potrdil 28. septembra 2018 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prednostnih nalog partnerstva med EU in Azerbajdžanom, ki jih je Svet za sodelovanje potrdil 28. septembra 2018 (5),

| — | ob upoštevanju sklepnih izjav in priporočil s sej pridružitvenih parlamentarnih odborov z Ukrajino in Moldavijo z dne 19. decembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih izjav in priporočil s sej pridružitvenih parlamentarnih odborov z Ukrajino in Moldavijo z dne 19. decembra 2019,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropskemu parlamentu z dne 18. decembra 2019 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropskemu parlamentu z dne 18. decembra 2019 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1806 Evropskega parlamenta in Sveta (7) o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so izvzeti iz te obveznosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1806 Evropskega parlamenta in Sveta (7) o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so izvzeti iz te obveznosti,

| — | ob upoštevanju sporazumov med Evropsko unijo in Republiko Armenijo (8) ter Republiko Azerbajdžan (9) o poenostavitvi izdajanja vizumov ter tega, da sta Evropska unija in Republika Belorusija 8. januarja 2020 podpisali sporazum o poenostavitvi izdajanja vizumov (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazumov med Evropsko unijo in Republiko Armenijo (8) ter Republiko Azerbajdžan (9) o poenostavitvi izdajanja vizumov ter tega, da sta Evropska unija in Republika Belorusija 8. januarja 2020 podpisali sporazum o poenostavitvi izdajanja vizumov (10),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednika/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 18. marca 2020 Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij, Eastern Partnership policy beyond 2020, Reinforcing Resilience – an Eastern Partnership that delivers for all (Politika vzhodnega partnerstva po letu 2020, krepitev odpornosti – vzhodno partnerstvo, ki prinaša koristi za vse), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednika/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 18. marca 2020 Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij, Eastern Partnership policy beyond 2020, Reinforcing Resilience – an Eastern Partnership that delivers for all (Politika vzhodnega partnerstva po letu 2020, krepitev odpornosti – vzhodno partnerstvo, ki prinaša koristi za vse),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o evropski sosedski politiki in vzhodnem partnerstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o evropski sosedski politiki in vzhodnem partnerstvu,

| — | ob upoštevanju priporočil in dejavnosti parlamentarne skupščine Euronest, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, foruma civilne družbe vzhodnega partnerstva, Odbora regij ter konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil in dejavnosti parlamentarne skupščine Euronest, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, foruma civilne družbe vzhodnega partnerstva, Odbora regij ter konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP),

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 9. decembra 2019 o prihodnosti strategije Trio plus 2030: oblikovanje prihodnosti vzhodnega partnerstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 9. decembra 2019 o prihodnosti strategije Trio plus 2030: oblikovanje prihodnosti vzhodnega partnerstva,

| — | ob upoštevanju globalne strategije EU in prenovljene evropske sosedske politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije EU in prenovljene evropske sosedske politike,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin in Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin in Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne z dne 20. maja 2010 o nujnosti evropske strategije za južni Kavkaz (11), z dne 23. oktobra 2013 o pregledu evropske sosedske politike (12), z dne 18. septembra 2014 o razmerah v Ukrajini in trenutnem stanju odnosov med EU in Rusijo (13), z dne 15. januarja 2015 o razmerah v Ukrajini (14), z dne 15. aprila 2015 o stoti obletnici armenskega genocida (15), z dne 9. julija 2015 o pregledu evropske sosedske politike (16), z dne 21. januarja 2016 o pridružitvenih sporazumih/poglobljenih in celovitih območjih proste trgovine z Gruzijo, Republiko Moldavijo in Ukrajino (17), z dne 23. novembra 2016 o strateškem komuniciranju EU zoper propagando, ki jo proti njej usmerjajo tretje strani (18), z dne 13. decembra 2016 o pravicah žensk v državah vzhodnega partnerstva (19), z dne 16. marca 2017 o ukrajinskih zapornikih v Rusiji in razmerah na Krimu (20), z dne 19. aprila 2018 o Belorusiji (21), z dne 14. junija 2018 o zasedenih gruzijskih ozemljih deset let po ruski invaziji (22), z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (23), z dne 4. oktobra 2018 o poslabšanju medijske svobode v Belorusiji, zlasti primeru Listine 97 (24), z dne 14. novembra 2018 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Moldavijo (25), z dne 14. novembra 2018 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Gruzijo (26) ter z dne 12. decembra 2018 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Ukrajino (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne z dne 20. maja 2010 o nujnosti evropske strategije za južni Kavkaz (11), z dne 23. oktobra 2013 o pregledu evropske sosedske politike (12), z dne 18. septembra 2014 o razmerah v Ukrajini in trenutnem stanju odnosov med EU in Rusijo (13), z dne 15. januarja 2015 o razmerah v Ukrajini (14), z dne 15. aprila 2015 o stoti obletnici armenskega genocida (15), z dne 9. julija 2015 o pregledu evropske sosedske politike (16), z dne 21. januarja 2016 o pridružitvenih sporazumih/poglobljenih in celovitih območjih proste trgovine z Gruzijo, Republiko Moldavijo in Ukrajino (17), z dne 23. novembra 2016 o strateškem komuniciranju EU zoper propagando, ki jo proti njej usmerjajo tretje strani (18), z dne 13. decembra 2016 o pravicah žensk v državah vzhodnega partnerstva (19), z dne 16. marca 2017 o ukrajinskih zapornikih v Rusiji in razmerah na Krimu (20), z dne 19. aprila 2018 o Belorusiji (21), z dne 14. junija 2018 o zasedenih gruzijskih ozemljih deset let po ruski invaziji (22), z dne 4. julija 2018 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (23), z dne 4. oktobra 2018 o poslabšanju medijske svobode v Belorusiji, zlasti primeru Listine 97 (24), z dne 14. novembra 2018 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Moldavijo (25), z dne 14. novembra 2018 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Gruzijo (26) ter z dne 12. decembra 2018 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Ukrajino (27),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji, zlasti tistih o dejavnostih Rusije na ozemljih držav vzhodnega partnerstva, kršitvah pravic krimskih Tatarov, zasedbi delov gruzijskega ozemlja in s tem povezanih dejavnostih „postavljanja meje“ ter sovražni propagandi in dezinformacijah o EU in partnerskih državah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji, zlasti tistih o dejavnostih Rusije na ozemljih držav vzhodnega partnerstva, kršitvah pravic krimskih Tatarov, zasedbi delov gruzijskega ozemlja in s tem povezanih dejavnostih „postavljanja meje“ ter sovražni propagandi in dezinformacijah o EU in partnerskih državah,

| — | ob upoštevanju svojih priporočil z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in ESZD o vzhodnem partnerstvu pred vrhom novembra 2017 (28) in z dne 4. julija 2018 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o pogajanjih o celovitem sporazumu med EU in Azerbajdžanom (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih priporočil z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in ESZD o vzhodnem partnerstvu pred vrhom novembra 2017 (28) in z dne 4. julija 2018 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o pogajanjih o celovitem sporazumu med EU in Azerbajdžanom (29),

| — | ob upoštevanju člena 118 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 118 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za mednarodno trgovino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za mednarodno trgovino,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0112/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0112/2020),

| A. | ker bo EU tudi v bližnji prihodnosti glavna politična in gospodarska sila Evrope, zaradi česar ima odgovornost do sosednjih držav; |
| --- | --- |

A.

ker bo EU tudi v bližnji prihodnosti glavna politična in gospodarska sila Evrope, zaradi česar ima odgovornost do sosednjih držav;

| B. | ker je v globalni strategiji EU iz junija 2016 navedeno, da je prednostna naloga EU spodbujanje odpornih, dobro vodenih, uspešnih in usklajenih držav v sosedstvu; |
| --- | --- |

B.

ker je v globalni strategiji EU iz junija 2016 navedeno, da je prednostna naloga EU spodbujanje odpornih, dobro vodenih, uspešnih in usklajenih držav v sosedstvu;

| C. | ker je vzhodno partnerstvo po naravi vključujoče, temelji na vzajemnih interesih in vzajemnem razumevanju, skupni odgovornosti, načelu razlikovanja in pogojnosti, ter je usmerjeno v skupno zavezo Armenije, Azerbajdžana, Belorusije, Gruzije, Republike Moldavije, Ukrajine in Evropske unije, da bodo poglabljali svoje odnose ter spoštovali mednarodno pravo in temeljne vrednote, kot so demokracija, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, načel pravne države, neodvisnosti in nepristranskosti sodstva ter socialno tržno gospodarstvo, trajnostni razvoj in dobro upravljanje, z namenom povečati stabilnost in blaginjo; |
| --- | --- |

C.

ker je vzhodno partnerstvo po naravi vključujoče, temelji na vzajemnih interesih in vzajemnem razumevanju, skupni odgovornosti, načelu razlikovanja in pogojnosti, ter je usmerjeno v skupno zavezo Armenije, Azerbajdžana, Belorusije, Gruzije, Republike Moldavije, Ukrajine in Evropske unije, da bodo poglabljali svoje odnose ter spoštovali mednarodno pravo in temeljne vrednote, kot so demokracija, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, načel pravne države, neodvisnosti in nepristranskosti sodstva ter socialno tržno gospodarstvo, trajnostni razvoj in dobro upravljanje, z namenom povečati stabilnost in blaginjo;

| D. | ker okrepljeno sodelovanje med EU in državami vzhodnega partnerstva ni nujno linearen proces in ker je mogoče polno delujoče sodelovanje doseči in ohraniti le, če se med ustavnim in zakonodajnim postopkom spoštujejo temeljne evropske vrednote in načela ter če se zagotovi boj proti korupciji, organiziranemu kriminalu, pranju denarja, oligarhičnim strukturam in nepotizmu; vendar poudarja, da se to sodelovanje lahko prekine, če pride do resnih primerov nazadovanja; |
| --- | --- |

D.

ker okrepljeno sodelovanje med EU in državami vzhodnega partnerstva ni nujno linearen proces in ker je mogoče polno delujoče sodelovanje doseči in ohraniti le, če se med ustavnim in zakonodajnim postopkom spoštujejo temeljne evropske vrednote in načela ter če se zagotovi boj proti korupciji, organiziranemu kriminalu, pranju denarja, oligarhičnim strukturam in nepotizmu; vendar poudarja, da se to sodelovanje lahko prekine, če pride do resnih primerov nazadovanja;

| E. | ker so se nekatere države vzhodnega partnerstva odločile za tesnejše politično, humanitarno in gospodarsko povezovanje z EU na podlagi načela razlikovanja in v skladu z rezultati ter ambicijami in v ta namen sklenile ambiciozne pridružitvene sporazume, vključno s poglobljenimi in celovitimi območji proste trgovine in režimi potovanj brez vizumov ter sporazumi o skupnem zračnem prostoru; poleg tega so opredelile strateški cilj članstva v EU in že dokazale, da so sposobne zagotoviti večjo stabilnost, varnost, blaginjo in odpornost v vzhodnem sosedstvu; ker je javna podpora evropskemu povezovanju v teh državah še vedno zelo visoka; |
| --- | --- |

E.

ker so se nekatere države vzhodnega partnerstva odločile za tesnejše politično, humanitarno in gospodarsko povezovanje z EU na podlagi načela razlikovanja in v skladu z rezultati ter ambicijami in v ta namen sklenile ambiciozne pridružitvene sporazume, vključno s poglobljenimi in celovitimi območji proste trgovine in režimi potovanj brez vizumov ter sporazumi o skupnem zračnem prostoru; poleg tega so opredelile strateški cilj članstva v EU in že dokazale, da so sposobne zagotoviti večjo stabilnost, varnost, blaginjo in odpornost v vzhodnem sosedstvu; ker je javna podpora evropskemu povezovanju v teh državah še vedno zelo visoka;

| F. | ker želijo druge države vzhodnega partnerstva imeti bolj diferenciran odnos z EU: ker je Armenija del strukture regionalnega gospodarskega (Evrazijska gospodarska unija) in vojaškega (Organizacija pogodbe o kolektivni varnosti) povezovanja pod vodstvom Rusije, z EU pa je sklenila celoviti in okrepljeni sporazum o partnerstvu; ker se Azerbajdžan od leta 2017 z EU pogaja o novem celovitem sporazumu, ki bo nadomestil sporazum o partnerstvu in sodelovanju iz leta 1999; ker Belorusija ni v pogodbenem razmerju z EU, sta pa bila nedavno podpisana sporazum o poenostavitvi vizumskih postopkov in sporazum o ponovnem sprejemu; |
| --- | --- |

F.

ker želijo druge države vzhodnega partnerstva imeti bolj diferenciran odnos z EU: ker je Armenija del strukture regionalnega gospodarskega (Evrazijska gospodarska unija) in vojaškega (Organizacija pogodbe o kolektivni varnosti) povezovanja pod vodstvom Rusije, z EU pa je sklenila celoviti in okrepljeni sporazum o partnerstvu; ker se Azerbajdžan od leta 2017 z EU pogaja o novem celovitem sporazumu, ki bo nadomestil sporazum o partnerstvu in sodelovanju iz leta 1999; ker Belorusija ni v pogodbenem razmerju z EU, sta pa bila nedavno podpisana sporazum o poenostavitvi vizumskih postopkov in sporazum o ponovnem sprejemu;

| G. | ker so partnerske države po vzpostavitvi vzhodnega partnerstva zaradi notranjih in zunanjih dejavnikov pokazale različno hitrost pri političnih in gospodarskih reformah in se še niso približale točki, kjer bi bile te reforme nepovratne; |
| --- | --- |

G.

ker so partnerske države po vzpostavitvi vzhodnega partnerstva zaradi notranjih in zunanjih dejavnikov pokazale različno hitrost pri političnih in gospodarskih reformah in se še niso približale točki, kjer bi bile te reforme nepovratne;

| H. | ker je ohranjanje dolgoročne evropske perspektive za zainteresirane države vzhodnega partnerstva spodbuda za demokratizacijo in nadaljnje reforme v državah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

H.

ker je ohranjanje dolgoročne evropske perspektive za zainteresirane države vzhodnega partnerstva spodbuda za demokratizacijo in nadaljnje reforme v državah vzhodnega partnerstva;

| I. | ker je treba spodbujati razvoj prilagojenih strategij za vse države vzhodnega partnerstva ter podpreti naprednejše oblike sodelovanja in povezovanja, kjer to želijo partnerske države, in podpreti ter ohraniti ambiciozno hitrost izvajanja reform evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

I.

ker je treba spodbujati razvoj prilagojenih strategij za vse države vzhodnega partnerstva ter podpreti naprednejše oblike sodelovanja in povezovanja, kjer to želijo partnerske države, in podpreti ter ohraniti ambiciozno hitrost izvajanja reform evropskega povezovanja;

| J. | ker se ta cilj lahko doseže, če se doseže napredek na področju pravne države in krepitve demokracije ter se celovite reforme izvedejo pravočasno, verodostojno, trajnostno in učinkovito, s podporo prilagodljivih instrumentov EU in v skladu z mednarodnimi zavezami in obveznostmi ter ob spoštovanju temeljnih človekovih pravic in pravic manjšin; |
| --- | --- |

J.

ker se ta cilj lahko doseže, če se doseže napredek na področju pravne države in krepitve demokracije ter se celovite reforme izvedejo pravočasno, verodostojno, trajnostno in učinkovito, s podporo prilagodljivih instrumentov EU in v skladu z mednarodnimi zavezami in obveznostmi ter ob spoštovanju temeljnih človekovih pravic in pravic manjšin;

| K. | ker so dosežki in večje razlikovanje v dvostranskih odnosih med EU in državami vzhodnega partnerstva, ki so podpisale pridružitveni sporazum, dobrodošli, vendar je zdaj čas, da se tem državam zagotovijo jasnejše smernice glede posebnih reformnih prednostnih nalog, meril za uskladitev in naslednjih korakov v procesu povezovanja z EU; |
| --- | --- |

K.

ker so dosežki in večje razlikovanje v dvostranskih odnosih med EU in državami vzhodnega partnerstva, ki so podpisale pridružitveni sporazum, dobrodošli, vendar je zdaj čas, da se tem državam zagotovijo jasnejše smernice glede posebnih reformnih prednostnih nalog, meril za uskladitev in naslednjih korakov v procesu povezovanja z EU;

| L. | ker je glavni cilj pridružitvenih sporazumov/poglobljenih in celovitih sporazumov o prosti trgovini ustvariti potrebne pogoje za pospeševanje politične povezanosti in nadaljnjega gospodarskega povezovanja med EU in zainteresiranimi partnerskimi državami; |
| --- | --- |

L.

ker je glavni cilj pridružitvenih sporazumov/poglobljenih in celovitih sporazumov o prosti trgovini ustvariti potrebne pogoje za pospeševanje politične povezanosti in nadaljnjega gospodarskega povezovanja med EU in zainteresiranimi partnerskimi državami;

| M. | ker so neodvisnost, suverenost in ozemeljska celovitost držav vzhodnega partnerstva še vedno kršene zaradi nerešenih regionalnih konfliktov, zunanje agresije in stalne zasedbe ozemlja nekaterih od teh držav, ki ogrožajo razmere na področju človekovih pravic, ovirajo izboljšanje blaginje, stabilnosti in rasti vzhodnega partnerstva ter ogrožajo ukrepe EU in s tem celotni projekt vzhodnega partnerstva; ker ima Rusija v večini teh konfliktov dejavno vlogo agresorja, ki jo izvaja s hibridnim vojskovanjem, politiko nezakonite okupacije in priključitve, kibernetskimi napadi, propagando in dezinformacijami, ki ogrožajo evropsko varnost kot celoto; |
| --- | --- |

M.

ker so neodvisnost, suverenost in ozemeljska celovitost držav vzhodnega partnerstva še vedno kršene zaradi nerešenih regionalnih konfliktov, zunanje agresije in stalne zasedbe ozemlja nekaterih od teh držav, ki ogrožajo razmere na področju človekovih pravic, ovirajo izboljšanje blaginje, stabilnosti in rasti vzhodnega partnerstva ter ogrožajo ukrepe EU in s tem celotni projekt vzhodnega partnerstva; ker ima Rusija v večini teh konfliktov dejavno vlogo agresorja, ki jo izvaja s hibridnim vojskovanjem, politiko nezakonite okupacije in priključitve, kibernetskimi napadi, propagando in dezinformacijami, ki ogrožajo evropsko varnost kot celoto;

| N. | ker sta evropska blaginja in varnost tesno povezani z razmerami v sosednjih državah, predvsem v državah vzhodnega partnerstva; ker si vzhodno partnerstvo prizadeva doseči skupne cilje dobrih sosedskih odnosov in regionalnega sodelovanja, revidirana evropska sosedska politika pa bi morala spodbujati in krepiti zmogljivosti za reševanje dvostranskih sporov ter si prizadevati za spravo med družbami v vzhodnem sosedstvu; |
| --- | --- |

N.

ker sta evropska blaginja in varnost tesno povezani z razmerami v sosednjih državah, predvsem v državah vzhodnega partnerstva; ker si vzhodno partnerstvo prizadeva doseči skupne cilje dobrih sosedskih odnosov in regionalnega sodelovanja, revidirana evropska sosedska politika pa bi morala spodbujati in krepiti zmogljivosti za reševanje dvostranskih sporov ter si prizadevati za spravo med družbami v vzhodnem sosedstvu;

| O. | ker Evropski parlament obsoja primere kršitve suverenosti in ozemeljske nedotakljivosti nekaterih držav vzhodnega partnerstva, ne priznava prisilnih sprememb njihovih meja in poskusov priključitve njihovih ozemelj ter zavrača uporabo sile ali grožnje s silo, se strinja z zavezo EU, da bo podprla mirno reševanje sporov z diplomatskimi sredstvi in v skladu z normami in načeli mednarodnega prava, Ustanovno listino OZN in Helsinško sklepno listino, tudi v sporih, v katerih je udeležena Rusija; |
| --- | --- |

O.

ker Evropski parlament obsoja primere kršitve suverenosti in ozemeljske nedotakljivosti nekaterih držav vzhodnega partnerstva, ne priznava prisilnih sprememb njihovih meja in poskusov priključitve njihovih ozemelj ter zavrača uporabo sile ali grožnje s silo, se strinja z zavezo EU, da bo podprla mirno reševanje sporov z diplomatskimi sredstvi in v skladu z normami in načeli mednarodnega prava, Ustanovno listino OZN in Helsinško sklepno listino, tudi v sporih, v katerih je udeležena Rusija;

| P. | ker je EU po ustanovitvi vzhodnega partnerstva razširila in ohranila svojo politično, gospodarsko in varnostno prisotnost v državah vzhodnega partnerstva, s čimer je pridobila večji vpliv in priložnosti za spodbujanje svojih vrednot in načel ter za povečanje soodvisnosti med EU in državami vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

P.

ker je EU po ustanovitvi vzhodnega partnerstva razširila in ohranila svojo politično, gospodarsko in varnostno prisotnost v državah vzhodnega partnerstva, s čimer je pridobila večji vpliv in priložnosti za spodbujanje svojih vrednot in načel ter za povečanje soodvisnosti med EU in državami vzhodnega partnerstva;

| Q. | ker imajo države vzhodnega partnerstva lahko pomembno vlogo pri neposrednem dostopu do Srednje Azije in kot zanesljivi vzhodnoevropski partnerji prispevajo k strategiji EU za Srednjo Azijo; |
| --- | --- |

Q.

ker imajo države vzhodnega partnerstva lahko pomembno vlogo pri neposrednem dostopu do Srednje Azije in kot zanesljivi vzhodnoevropski partnerji prispevajo k strategiji EU za Srednjo Azijo;

| R. | ker je EU pomagala zagnati strukturne reforme, vključno z reformami institucij in struktur upravljanja, ter postavila temelje za močno družbenoekonomsko in politično preobrazbo v vzhodnem sosedstvu; ker je bil dosežen napredek pri približevanju držav vzhodnega partnerstva regulativnemu okviru EU, njegovim normam, standardom in praksam; |
| --- | --- |

R.

ker je EU pomagala zagnati strukturne reforme, vključno z reformami institucij in struktur upravljanja, ter postavila temelje za močno družbenoekonomsko in politično preobrazbo v vzhodnem sosedstvu; ker je bil dosežen napredek pri približevanju držav vzhodnega partnerstva regulativnemu okviru EU, njegovim normam, standardom in praksam;

| S. | ker so se kot neposredna posledica vzhodnega partnerstva povečali moč civilne družbe ter njena pričakovanja in zahteve po odgovornosti in preglednosti vlad partnerskih držav, kar se je izkazalo za pomembno notranje gonilo reform; ker lahko uspeh preobrazbe držav vzhodnega partnerstva, zlasti treh pridruženih partnerskih držav, ustvari pozitiven zgled za druge države; |
| --- | --- |

S.

ker so se kot neposredna posledica vzhodnega partnerstva povečali moč civilne družbe ter njena pričakovanja in zahteve po odgovornosti in preglednosti vlad partnerskih držav, kar se je izkazalo za pomembno notranje gonilo reform; ker lahko uspeh preobrazbe držav vzhodnega partnerstva, zlasti treh pridruženih partnerskih držav, ustvari pozitiven zgled za druge države;

| T. | ker so neodvisni tožilci in sodniki, svobodna sodišča in institucije, močna civilna družba in neodvisni mediji, ki delujejo kot nadzorni organi, ključni elementi, ki bi jih morala EU še naprej dejavno podpirati v vzhodnem sosedstvu; |
| --- | --- |

T.

ker so neodvisni tožilci in sodniki, svobodna sodišča in institucije, močna civilna družba in neodvisni mediji, ki delujejo kot nadzorni organi, ključni elementi, ki bi jih morala EU še naprej dejavno podpirati v vzhodnem sosedstvu;

| U. | ker so močne in odporne institucije, prevlada pravne države, izvajanje pravosodnih reform in boj proti korupciji in pranju denarja bistveni za vzpostavitev pravičnega, stabilnega in zanesljivega okolja, ki bi lahko nato pritegnilo in vzdrževalo dolgoročne naložbe in rast v državah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

U.

ker so močne in odporne institucije, prevlada pravne države, izvajanje pravosodnih reform in boj proti korupciji in pranju denarja bistveni za vzpostavitev pravičnega, stabilnega in zanesljivega okolja, ki bi lahko nato pritegnilo in vzdrževalo dolgoročne naložbe in rast v državah vzhodnega partnerstva;

| V. | ker je Evropski svet ob 10. obletnici vzhodnega partnerstva poudaril pomen strateškega partnerstva z državami vzhodnega partnerstva, Komisijo in podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko pa pozval, naj pripravita dolgoročne predloge politike kot pripravo na vrh junija 2020; |
| --- | --- |

V.

ker je Evropski svet ob 10. obletnici vzhodnega partnerstva poudaril pomen strateškega partnerstva z državami vzhodnega partnerstva, Komisijo in podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko pa pozval, naj pripravita dolgoročne predloge politike kot pripravo na vrh junija 2020;

| W. | ker je Evropski parlament zavezan sprejemanju letnih resolucij o izvajanju pridružitvenih sporazumov/poglobljenih in celovitih sporazumov o prosti trgovini v pridruženih državah ter vsaj polletnim priporočilom glede odnosov z ostalimi državami vzhodnega partnerstva in politike glede vzhodnega partnerstva kot celote; |
| --- | --- |

W.

ker je Evropski parlament zavezan sprejemanju letnih resolucij o izvajanju pridružitvenih sporazumov/poglobljenih in celovitih sporazumov o prosti trgovini v pridruženih državah ter vsaj polletnim priporočilom glede odnosov z ostalimi državami vzhodnega partnerstva in politike glede vzhodnega partnerstva kot celote;

| 1. | priporoči Svetu, Komisiji ter podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj:






  (a) | priznajo, da so države vzhodnega partnerstva vedno bolj prevzemale lastno in drugo odgovornost v zvezi s pobudo vzhodnega partnerstva; poudarijo pomen prizadevanja za trajno spodbudo za učinkovito sodelovanje, intenziven dialog in tesno partnerstvo z vzhodnim partnerstvom, okrepljeno s preobrazbenim učinkom politike vzhodnega partnerstva, ki spodbuja reforme, s katerimi bi dosegli pozitivne politične, družbene, gospodarske in pravne spremembe v državah vzhodnega partnerstva, ob upoštevanju njihove stopnje ambicij v odnosu do EU; poudarijo prizadevanja pridruženih držav za vedno tesnejši odnos z EU; potrdijo suvereno pravico držav vzhodnega partnerstva, da si prosto izberejo individualno raven sodelovanja ali povezovanja z EU ter zavrnejo vsakršne zunanje pritiske glede takšne izbire; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

priznajo, da so države vzhodnega partnerstva vedno bolj prevzemale lastno in drugo odgovornost v zvezi s pobudo vzhodnega partnerstva; poudarijo pomen prizadevanja za trajno spodbudo za učinkovito sodelovanje, intenziven dialog in tesno partnerstvo z vzhodnim partnerstvom, okrepljeno s preobrazbenim učinkom politike vzhodnega partnerstva, ki spodbuja reforme, s katerimi bi dosegli pozitivne politične, družbene, gospodarske in pravne spremembe v državah vzhodnega partnerstva, ob upoštevanju njihove stopnje ambicij v odnosu do EU; poudarijo prizadevanja pridruženih držav za vedno tesnejši odnos z EU; potrdijo suvereno pravico držav vzhodnega partnerstva, da si prosto izberejo individualno raven sodelovanja ali povezovanja z EU ter zavrnejo vsakršne zunanje pritiske glede takšne izbire;

| (b) | poudarijo, da lahko v skladu s členom 49 PEU vsaka evropska država zaprosi za članstvo v EU, če spoštuje vrednote človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, kot je navedeno v členu 2 PEU; poudarijo, da pristop sicer ni predviden v okviru vzhodnega partnerstva, da pa lahko politika vzhodnega partnerstva olajša proces postopne vključitve v EU; upoštevajo, da morajo biti za kasnejši proces pristopa tako EU kot zadevne države vzhodnega partnerstva dobro pripravljene, ob upoštevanju prihodnjih procesov reform EU in približevanja partnerske države pravnemu redu EU, pa tudi upoštevanja meril za članstvo v EU; zagotovijo, da bo izvajanje veljavnih sporazumov med EU in državami vzhodnega partnerstva v celoti prvi korak pri tem postopnem procesu povezovanja; |
| --- | --- |

(b)

poudarijo, da lahko v skladu s členom 49 PEU vsaka evropska država zaprosi za članstvo v EU, če spoštuje vrednote človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, kot je navedeno v členu 2 PEU; poudarijo, da pristop sicer ni predviden v okviru vzhodnega partnerstva, da pa lahko politika vzhodnega partnerstva olajša proces postopne vključitve v EU; upoštevajo, da morajo biti za kasnejši proces pristopa tako EU kot zadevne države vzhodnega partnerstva dobro pripravljene, ob upoštevanju prihodnjih procesov reform EU in približevanja partnerske države pravnemu redu EU, pa tudi upoštevanja meril za članstvo v EU; zagotovijo, da bo izvajanje veljavnih sporazumov med EU in državami vzhodnega partnerstva v celoti prvi korak pri tem postopnem procesu povezovanja;

| (c) | hitro uveljavijo strateško in v prihodnost usmerjeno vizijo za naslednje desetletje politike vzhodnega partnerstva po letu 2020 z namenom zagotoviti koristi zlasti in predvsem za državljane, okrepiti odpornost, spodbuditi trajnostni razvoj, zagotoviti nepovratne dosežke ter poglobiti proces sodelovanje in povezovanja med EU in vzhodnim partnerstvom, ki je v lastnem varnostnem in ekonomskem interesu EU; |
| --- | --- |

(c)

hitro uveljavijo strateško in v prihodnost usmerjeno vizijo za naslednje desetletje politike vzhodnega partnerstva po letu 2020 z namenom zagotoviti koristi zlasti in predvsem za državljane, okrepiti odpornost, spodbuditi trajnostni razvoj, zagotoviti nepovratne dosežke ter poglobiti proces sodelovanje in povezovanja med EU in vzhodnim partnerstvom, ki je v lastnem varnostnem in ekonomskem interesu EU;

| (d) | poskrbijo, da bodo sklepi z vrha junija 2020 zajemali jasno strategijo in dolgoročno skupno vizijo za nadaljnje delovanje in razvoj v vzhodnem partnerstvu po letu 2020, okrepljene zaveze in politične spodbude EU in zavezo držav vzhodnega partnerstva, da bodo tudi same dosegle rezultate; v skladu z resolucijami in priporočili Evropskega parlamenta spodbujajo prihodnja predsedstva Sveta EU, naj pripravijo podrobne in ambiciozne programe sodelovanja z državami vzhodnega partnerstva, ki bi pomagali oblikovati odnose z državami vzhodnega partnerstva v prihodnjih desetletjih v smeri, ki je zaželena na obeh straneh; |
| --- | --- |

(d)

poskrbijo, da bodo sklepi z vrha junija 2020 zajemali jasno strategijo in dolgoročno skupno vizijo za nadaljnje delovanje in razvoj v vzhodnem partnerstvu po letu 2020, okrepljene zaveze in politične spodbude EU in zavezo držav vzhodnega partnerstva, da bodo tudi same dosegle rezultate; v skladu z resolucijami in priporočili Evropskega parlamenta spodbujajo prihodnja predsedstva Sveta EU, naj pripravijo podrobne in ambiciozne programe sodelovanja z državami vzhodnega partnerstva, ki bi pomagali oblikovati odnose z državami vzhodnega partnerstva v prihodnjih desetletjih v smeri, ki je zaželena na obeh straneh;

| (e) | priznajo, da bi moralo vzhodno partnerstvo ostati privlačen okvir za sodelovanje in podpirati ta proces v skladu z načelom „več za več“, da bi države vzhodnega partnerstva še naprej sodelovale v procesu reform in ostale na poti k EU; |
| --- | --- |

(e)

priznajo, da bi moralo vzhodno partnerstvo ostati privlačen okvir za sodelovanje in podpirati ta proces v skladu z načelom „več za več“, da bi države vzhodnega partnerstva še naprej sodelovale v procesu reform in ostale na poti k EU;

| (f) | priznajo, da je vzhodno partnerstvo obojestransko, saj lahko izkušnje držav vzhodnega partnerstva vzajemno koristijo tako EU in državam članicam kot državam vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

(f)

priznajo, da je vzhodno partnerstvo obojestransko, saj lahko izkušnje držav vzhodnega partnerstva vzajemno koristijo tako EU in državam članicam kot državam vzhodnega partnerstva;

| (g) | ohranijo uravnotežen pristop med prilagojeno diferenciacijo v vzhodnem partnerstvu in vključenostjo, skladnostjo in doslednostjo večstranskega okvira, ki ostaja pomembna referenčna točka za vse države vzhodnega partnerstva; preprečijo delitev vzhodnega partnerstva glede na ambicije posameznih držav glede EU; upoštevajo, da se bosta obseg in globina sodelovanja med EU in državami vzhodnega partnerstva določila z ambicijami strani, pa tudi z njihovim izvajanjem reform; priznajo, da so pridružitveni sporazumi ter poglobljeni in celoviti sporazumi o prosti trgovini, podpisani z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, dokaz o diferenciranem pristopu in bi morali privesti do še izboljšanih formatov in časovnih načrtov za dvostranske odnose na podlagi načela „več za več“; |
| --- | --- |

(g)

ohranijo uravnotežen pristop med prilagojeno diferenciacijo v vzhodnem partnerstvu in vključenostjo, skladnostjo in doslednostjo večstranskega okvira, ki ostaja pomembna referenčna točka za vse države vzhodnega partnerstva; preprečijo delitev vzhodnega partnerstva glede na ambicije posameznih držav glede EU; upoštevajo, da se bosta obseg in globina sodelovanja med EU in državami vzhodnega partnerstva določila z ambicijami strani, pa tudi z njihovim izvajanjem reform; priznajo, da so pridružitveni sporazumi ter poglobljeni in celoviti sporazumi o prosti trgovini, podpisani z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, dokaz o diferenciranem pristopu in bi morali privesti do še izboljšanih formatov in časovnih načrtov za dvostranske odnose na podlagi načela „več za več“;

| (h) | glede na prilagojen pristop razmislijo, da bi za tri pridružene države pripravili strategijo za okrepljeno sodelovanje, s katero bi bilo mogoče uvesti program za podporo reformam in naložbam na področjih, kot so izgradnja zmogljivosti, promet, infrastruktura, povezljivost, energija, pravosodje in digitalno gospodarstvo, in ki bi jo bilo mogoče kasneje razširiti na preostale države vzhodnega partnerstva na podlagi individualnih ocen zavezanosti reformam v zvezi z EU in doseženega napredka, ob upoštevanju, da je treba ohraniti povezanost vzhodnega partnerstva, in v skladu z načelom vključenosti; ta dialog bi lahko vključeval sestanke ob robu sej Evropskega sveta z voditelji pridruženih držav na strukturirani osnovi ter redno sodelovanje njihovih predstavnikov na sejah delovnih skupin in odborov Evropskega sveta; |
| --- | --- |

(h)

glede na prilagojen pristop razmislijo, da bi za tri pridružene države pripravili strategijo za okrepljeno sodelovanje, s katero bi bilo mogoče uvesti program za podporo reformam in naložbam na področjih, kot so izgradnja zmogljivosti, promet, infrastruktura, povezljivost, energija, pravosodje in digitalno gospodarstvo, in ki bi jo bilo mogoče kasneje razširiti na preostale države vzhodnega partnerstva na podlagi individualnih ocen zavezanosti reformam v zvezi z EU in doseženega napredka, ob upoštevanju, da je treba ohraniti povezanost vzhodnega partnerstva, in v skladu z načelom vključenosti; ta dialog bi lahko vključeval sestanke ob robu sej Evropskega sveta z voditelji pridruženih držav na strukturirani osnovi ter redno sodelovanje njihovih predstavnikov na sejah delovnih skupin in odborov Evropskega sveta;

| (i) | začnejo proces oblikovanja skupnega gospodarskega prostora, ki bo vodil k vključitvi štirih svoboščin, ki bi omogočale tesnejše gospodarsko povezovanje in zbližanje držav vzhodnega partnerstva s politikami EU in tesnejše gospodarsko sodelovanje med samimi državami vzhodnega partnerstva, ki sledijo poti, ki so jo utrle države Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

(i)

začnejo proces oblikovanja skupnega gospodarskega prostora, ki bo vodil k vključitvi štirih svoboščin, ki bi omogočale tesnejše gospodarsko povezovanje in zbližanje držav vzhodnega partnerstva s politikami EU in tesnejše gospodarsko sodelovanje med samimi državami vzhodnega partnerstva, ki sledijo poti, ki so jo utrle države Zahodnega Balkana;

| (j) | uvedejo dodatne ukrepe za tesnejše povezovanje in dodatno sektorsko sodelovanje držav vzhodnega partnerstva z EU in njihovo sodelovanje v izbranih agencijah EU, platformah naložbenega okvira ter programih in pobudah znotraj EU, ob upoštevajo veljavnih pogojev v celoti in v skladu pristop EU, ki temelji na spodbudah, da bi dosegli dodatno zbliževanje v duhu načela „več za več“ in ob upoštevanju najboljše prakse za podporo reformam; |
| --- | --- |

(j)

uvedejo dodatne ukrepe za tesnejše povezovanje in dodatno sektorsko sodelovanje držav vzhodnega partnerstva z EU in njihovo sodelovanje v izbranih agencijah EU, platformah naložbenega okvira ter programih in pobudah znotraj EU, ob upoštevajo veljavnih pogojev v celoti in v skladu pristop EU, ki temelji na spodbudah, da bi dosegli dodatno zbliževanje v duhu načela „več za več“ in ob upoštevanju najboljše prakse za podporo reformam;

| (k) | povečajo finančno pomoč za države vzhodnega partnerstva in zanjo uvedejo pogoje, tudi v okviru trenutno potekajočih zakonodajnih pogajanj o zunanjih finančnih instrumentih za obdobje 2021–2027; zagotovi, da bo takšna pomoč prilagojena posebnim potrebam posameznih držav vzhodnega partnerstva pod vodstvom Evropskega parlamenta, ki ga izvaja prek delegiranih aktov, in se uporabljati za izvajanje dejavnosti v okviru programa vzhodnega partnerstva; priznajo, da je finančna pomoč EU tudi naložba v prihodnost, saj podpira reforme, ki krepijo gospodarsko in socialno stabilnost držav vzhodnega partnerstva, in polaga temelje za uspešno sodelovanje v prihodnosti; |
| --- | --- |

(k)

povečajo finančno pomoč za države vzhodnega partnerstva in zanjo uvedejo pogoje, tudi v okviru trenutno potekajočih zakonodajnih pogajanj o zunanjih finančnih instrumentih za obdobje 2021–2027; zagotovi, da bo takšna pomoč prilagojena posebnim potrebam posameznih držav vzhodnega partnerstva pod vodstvom Evropskega parlamenta, ki ga izvaja prek delegiranih aktov, in se uporabljati za izvajanje dejavnosti v okviru programa vzhodnega partnerstva; priznajo, da je finančna pomoč EU tudi naložba v prihodnost, saj podpira reforme, ki krepijo gospodarsko in socialno stabilnost držav vzhodnega partnerstva, in polaga temelje za uspešno sodelovanje v prihodnosti;

| (l) | priznajo potrebo po dodatnem političnem, upravnem in finančnem podpornem okviru za tri pridružene države v celotnem vzhodnem partnerstvu, na podlagi individualnih pristopov, ki bi obravnavali njihove specifične potrebe glede strukturnih reform, posodobitve in izgradnje institucij; se zavedajo, da bi moral biti ta dostop do sredstev EU povezan z zavezami glede reform in vključevati sklop ambicioznih meril; |
| --- | --- |

(l)

priznajo potrebo po dodatnem političnem, upravnem in finančnem podpornem okviru za tri pridružene države v celotnem vzhodnem partnerstvu, na podlagi individualnih pristopov, ki bi obravnavali njihove specifične potrebe glede strukturnih reform, posodobitve in izgradnje institucij; se zavedajo, da bi moral biti ta dostop do sredstev EU povezan z zavezami glede reform in vključevati sklop ambicioznih meril;

| (m) | glede na nedavne dogodke v EU in državah vzhodnega partnerstva prednost namenijo zahtevi načela „več za več“ demokracije in pravne države ter poskrbijo, da bodo delujoče in odporne demokratične institucije, pravna država, dobro upravljanje, boj proti korupciji in nepotizmu, svoboda medijev ter spoštovanje človekovih pravic ostali ključna merila in pogoji za tesnejše politično partnerstvo in za finančno pomoč; |
| --- | --- |

(m)

glede na nedavne dogodke v EU in državah vzhodnega partnerstva prednost namenijo zahtevi načela „več za več“ demokracije in pravne države ter poskrbijo, da bodo delujoče in odporne demokratične institucije, pravna država, dobro upravljanje, boj proti korupciji in nepotizmu, svoboda medijev ter spoštovanje človekovih pravic ostali ključna merila in pogoji za tesnejše politično partnerstvo in za finančno pomoč;

| (n) | izvajajo redne ocene učinka podpornih programov EU, da bi povečali njihovo učinkovitost in jih pravočasno prilagodili; se hitreje odzivajo na vse slabše stanje na področju pravne države in demokratične odgovornosti v državah vzhodnega partnerstva ter uporabljajo pametno pogojenost, tudi s povezovanjem makrofinančne pomoči z demokratizacijo in reformami, da preprečijo nadaljnje nazadovanje partnerskih vlad; ustvarijo pogoje, da bo mogoče preusmeriti pomoč v določeni državi vzhodnega partnerstva z osrednjih organov, če ne spoštujejo zavez, na lokalne organe ali akterje civilne družbe; |
| --- | --- |

(n)

izvajajo redne ocene učinka podpornih programov EU, da bi povečali njihovo učinkovitost in jih pravočasno prilagodili; se hitreje odzivajo na vse slabše stanje na področju pravne države in demokratične odgovornosti v državah vzhodnega partnerstva ter uporabljajo pametno pogojenost, tudi s povezovanjem makrofinančne pomoči z demokratizacijo in reformami, da preprečijo nadaljnje nazadovanje partnerskih vlad; ustvarijo pogoje, da bo mogoče preusmeriti pomoč v določeni državi vzhodnega partnerstva z osrednjih organov, če ne spoštujejo zavez, na lokalne organe ali akterje civilne družbe;

| (o) | okrepijo vlogo Evropskega parlamenta pri nadzoru in spremljanju programov prek delegiranih aktov pri izvajanju zunanjih finančnih instrumentov EU; |
| --- | --- |

(o)

okrepijo vlogo Evropskega parlamenta pri nadzoru in spremljanju programov prek delegiranih aktov pri izvajanju zunanjih finančnih instrumentov EU;

| (p) | krepijo parlamentarno diplomacijo in pregled delovanja Euronesta, da bi ta lahko izkoristil svoj polni potencial; |
| --- | --- |

(p)

krepijo parlamentarno diplomacijo in pregled delovanja Euronesta, da bi ta lahko izkoristil svoj polni potencial;

Strukturirani dialog, graditev države in demokratična odgovornost

| (q) | ob ohranjanju vključujoče narave partnerstva in nadaljnjem sodelovanju z vsemi državami vzhodnega partnerstva priznajo status pridruženega partnerstva naprednim državam vzhodnega partnerstva, zlasti podpisnicam pridružitvenih sporazumov s poglobljenimi in celovitimi prostotrgovinskimi območji, in vzpostavijo več načinov okrepljenega političnega dialoga z njimi, da se izboljša nadaljnje gospodarsko povezovanje in usklajevanje zakonodaje; na primer vključijo pridružene države v postopke odborov, ustanovljenih v skladu s členom 291 PDEU in Uredbo (EU) št. 182/2011, kot opazovalke, da bi pokazali zavezanost EU nadaljnjemu povezovanju ter okrepili usmerjenost teh držav k reformam in strokovnemu znanju na področju uprave; |
| --- | --- |

(q)

ob ohranjanju vključujoče narave partnerstva in nadaljnjem sodelovanju z vsemi državami vzhodnega partnerstva priznajo status pridruženega partnerstva naprednim državam vzhodnega partnerstva, zlasti podpisnicam pridružitvenih sporazumov s poglobljenimi in celovitimi prostotrgovinskimi območji, in vzpostavijo več načinov okrepljenega političnega dialoga z njimi, da se izboljša nadaljnje gospodarsko povezovanje in usklajevanje zakonodaje; na primer vključijo pridružene države v postopke odborov, ustanovljenih v skladu s členom 291 PDEU in Uredbo (EU) št. 182/2011, kot opazovalke, da bi pokazali zavezanost EU nadaljnjemu povezovanju ter okrepili usmerjenost teh držav k reformam in strokovnemu znanju na področju uprave;

| (r) | sodelujejo z državami vzhodnega partnerstva pri nadaljnji pomoči za graditev države in krepitev institucij ter njihove odgovornosti, tako da instrumente, ki so podobni podporni skupini za Ukrajino, dajo na razpolago vsem državam vzhodnega partnerstva, pri čemer imajo prednost pridruženi partnerji; razvijejo obstoječa in nova orodja EU na področju pravne države in dobrega upravljanja, da bi spremljali in ocenjevali napredek pridruženih partnerjev, zlasti pregled stanja na področju pravosodja v EU in mehanizem za pravno državo; zagotovijo učinkovite smernice in referenčna merila za reforme, vključno s sprejetjem časovnih načrtov za določitev zavez v zvezi s pridruževanjem; pripravijo podrobne delovne dokumente z jasno metodologijo in primerjalno perspektivo, kot izhaja iz prakse akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima in pristopnega procesa, da bi se dopolnili sedanja poročila o napredku in pridružitveni načrti; |
| --- | --- |

(r)

sodelujejo z državami vzhodnega partnerstva pri nadaljnji pomoči za graditev države in krepitev institucij ter njihove odgovornosti, tako da instrumente, ki so podobni podporni skupini za Ukrajino, dajo na razpolago vsem državam vzhodnega partnerstva, pri čemer imajo prednost pridruženi partnerji; razvijejo obstoječa in nova orodja EU na področju pravne države in dobrega upravljanja, da bi spremljali in ocenjevali napredek pridruženih partnerjev, zlasti pregled stanja na področju pravosodja v EU in mehanizem za pravno državo; zagotovijo učinkovite smernice in referenčna merila za reforme, vključno s sprejetjem časovnih načrtov za določitev zavez v zvezi s pridruževanjem; pripravijo podrobne delovne dokumente z jasno metodologijo in primerjalno perspektivo, kot izhaja iz prakse akcijskega načrta za liberalizacijo vizumskega režima in pristopnega procesa, da bi se dopolnili sedanja poročila o napredku in pridružitveni načrti;

| (s) | v proces ocenjevanja reform v državah vzhodnega partnerstva vključijo spremljanje z več deležniki in ga v skladu s prakso, ki se že uporablja v Ukrajini, naredijo obveznega za vlade vzhodnega partnerstva; zagotovijo nadaljevanje letnih poročil Komisije in ESZD o izvajanju pridruževanja o napredku, ki so ga dosegli trije pridruženi partnerji, in uporabijo enotno metodologijo ocenjevanja, zlasti pri analizi reform na istih področjih in v istih sektorjih; pripravljajo redna, vsaj polletna poročila o odnosih z nepridruženimi državami vzhodnega partnerstva; pripravijo poročilo o izvajanju trgovinskih in pridružitvenih sporazumov med Unijo in državami vzhodnega partnerstva, pri tem pa se osredotočijo predvsem na družbeni, okoljski in gospodarski razvoj v družbah držav vzhodnega partnerstva, med drugim v okviru Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

(s)

v proces ocenjevanja reform v državah vzhodnega partnerstva vključijo spremljanje z več deležniki in ga v skladu s prakso, ki se že uporablja v Ukrajini, naredijo obveznega za vlade vzhodnega partnerstva; zagotovijo nadaljevanje letnih poročil Komisije in ESZD o izvajanju pridruževanja o napredku, ki so ga dosegli trije pridruženi partnerji, in uporabijo enotno metodologijo ocenjevanja, zlasti pri analizi reform na istih področjih in v istih sektorjih; pripravljajo redna, vsaj polletna poročila o odnosih z nepridruženimi državami vzhodnega partnerstva; pripravijo poročilo o izvajanju trgovinskih in pridružitvenih sporazumov med Unijo in državami vzhodnega partnerstva, pri tem pa se osredotočijo predvsem na družbeni, okoljski in gospodarski razvoj v družbah držav vzhodnega partnerstva, med drugim v okviru Pariškega sporazuma;

| (t) | priznajo, da so močne, neodvisne in učinkovite institucije na centralni in lokalni ravni ključne za demokratično odgovornost, odpravo oligarhičnih struktur ter boj proti korupciji in fevdalizaciji države; si zato prizadevajo, da bi se države vzhodnega partnerstva ponovno zavezale k izvedbi obsežnih reform sodne in javne uprave, namenjenih zagotavljanju neodvisnosti in usposobljenosti sodnikov ter javnih uslužbencev in njihovega imenovanja na podlagi dosežkov, ter za prednostno obravnavo boja proti korupciji, med drugim z zmanjšanjem prostora za korupcijo z večjo preglednostjo, odgovornostjo in spodbujanjem čistega ravnanja med prebivalstvom na splošno, krepitvijo pravne države ter spodbujanjem dobrega upravljanja; priznajo, da bo, če navedeni cilji ne bodo uresničeni, skoraj nemogoče doseči trajnostno rast, spodbuditi gospodarsko dejavnost in razvoj, zmanjšati revščino, povečati tuje neposredne investicije ter izboljšati zaupanje v družbo in politično stabilnost; |
| --- | --- |

(t)

priznajo, da so močne, neodvisne in učinkovite institucije na centralni in lokalni ravni ključne za demokratično odgovornost, odpravo oligarhičnih struktur ter boj proti korupciji in fevdalizaciji države; si zato prizadevajo, da bi se države vzhodnega partnerstva ponovno zavezale k izvedbi obsežnih reform sodne in javne uprave, namenjenih zagotavljanju neodvisnosti in usposobljenosti sodnikov ter javnih uslužbencev in njihovega imenovanja na podlagi dosežkov, ter za prednostno obravnavo boja proti korupciji, med drugim z zmanjšanjem prostora za korupcijo z večjo preglednostjo, odgovornostjo in spodbujanjem čistega ravnanja med prebivalstvom na splošno, krepitvijo pravne države ter spodbujanjem dobrega upravljanja; priznajo, da bo, če navedeni cilji ne bodo uresničeni, skoraj nemogoče doseči trajnostno rast, spodbuditi gospodarsko dejavnost in razvoj, zmanjšati revščino, povečati tuje neposredne investicije ter izboljšati zaupanje v družbo in politično stabilnost;

| (u) | preidejo na širši spekter pravnih in gospodarskih reform s prenosom izkušenj držav članic EU s pomočjo projektov tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, zlasti z razširitvijo programa tesnega medinstitucionalnega sodelovanja na lokalne in regionalne vlade; |
| --- | --- |

(u)

preidejo na širši spekter pravnih in gospodarskih reform s prenosom izkušenj držav članic EU s pomočjo projektov tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, zlasti z razširitvijo programa tesnega medinstitucionalnega sodelovanja na lokalne in regionalne vlade;

| (v) | v pridruženih državah vzhodnega partnerstva razvijejo javno upravo evropske kakovosti z vzpostavitvijo sistema izobraževalnih obiskov na delovnem mestu, ki bi javnim uslužbencem iz držav vzhodnega partnerstva omogočili začasno delo na njihovem področju v ustreznih službah institucij EU in držav članic; |
| --- | --- |

(v)

v pridruženih državah vzhodnega partnerstva razvijejo javno upravo evropske kakovosti z vzpostavitvijo sistema izobraževalnih obiskov na delovnem mestu, ki bi javnim uslužbencem iz držav vzhodnega partnerstva omogočili začasno delo na njihovem področju v ustreznih službah institucij EU in držav članic;

| (w) | spodbujajo delo političnih fundacij pri vzgoji naslednje generacije političnih voditeljev v državah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

(w)

spodbujajo delo političnih fundacij pri vzgoji naslednje generacije političnih voditeljev v državah vzhodnega partnerstva;

| (x) | priznajo pobude vlad pridruženih držav za okrepitev njihovega vzajemnega sodelovanja in skupnega stališča v okviru vzhodnega partnerstva ter spodbudijo njihovo razširitev na večsektorsko raven, zlasti na področjih energije, prometa, digitalnih zadev, kibernetske varnosti, varstva okolja, pomorskega gospodarstva, nadzora meja, carinskega sodelovanja, spodbujanja trgovine ter pravosodja in notranjih zadev; podoben pristop bi bilo treba sprejeti za sodelovanje med vsemi državami vzhodnega partnerstva pri različnih vprašanjih; |
| --- | --- |

(x)

priznajo pobude vlad pridruženih držav za okrepitev njihovega vzajemnega sodelovanja in skupnega stališča v okviru vzhodnega partnerstva ter spodbudijo njihovo razširitev na večsektorsko raven, zlasti na področjih energije, prometa, digitalnih zadev, kibernetske varnosti, varstva okolja, pomorskega gospodarstva, nadzora meja, carinskega sodelovanja, spodbujanja trgovine ter pravosodja in notranjih zadev; podoben pristop bi bilo treba sprejeti za sodelovanje med vsemi državami vzhodnega partnerstva pri različnih vprašanjih;

| (y) | spodbujajo trgovino med državami vzhodnega partnerstva znotraj regije, saj okrepljena trgovina z več partnerji prispeva k razvoju odpornosti držav in njihovih gospodarstev; spodbujajo večjo udeležbo držav vzhodnega partnerstva pri izvajanju makroregionalnih strategij EU ter učinkovitega medregionalnega in čezmejnega dialoga o sodelovanju, da bi okrepili nacionalne in regionalne zmogljivosti ter olajšali družbeni in gospodarski razvoj teh držav; |
| --- | --- |

(y)

spodbujajo trgovino med državami vzhodnega partnerstva znotraj regije, saj okrepljena trgovina z več partnerji prispeva k razvoju odpornosti držav in njihovih gospodarstev; spodbujajo večjo udeležbo držav vzhodnega partnerstva pri izvajanju makroregionalnih strategij EU ter učinkovitega medregionalnega in čezmejnega dialoga o sodelovanju, da bi okrepili nacionalne in regionalne zmogljivosti ter olajšali družbeni in gospodarski razvoj teh držav;

| (z) | spodbujajo volilne reforme, da se zagotovijo svobodne, pravične, konkurenčne in pregledne volitve, in popolno skladnost volilnih postopkov, zlasti pri sprejemanju zakonodajnih sprememb volilnih zakonov in financiranja strank, z mednarodnimi standardi, priporočili Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) ter mnenji Beneške komisije; pozovejo države vzhodnega partnerstva, naj zagotovijo, da ne bo prihajalo do nadlegovanja, niti sodnega niti fizičnega ali institucionalnega, političnih akterjev, ki ne podpirajo trenutne vlade, ter zavarujejo svobodo izražanja, združevanja in zbiranja, vključno s pravico do mirnih demonstracij; pohvalijo države vzhodnega partnerstva, ki so se dogovorile o izvajanju političnih reform za demokratizacijo, in podprejo okrepitev volilnega zakonodajnega okvira prek vključujočih političnih dialogov; |
| --- | --- |

(z)

spodbujajo volilne reforme, da se zagotovijo svobodne, pravične, konkurenčne in pregledne volitve, in popolno skladnost volilnih postopkov, zlasti pri sprejemanju zakonodajnih sprememb volilnih zakonov in financiranja strank, z mednarodnimi standardi, priporočili Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) ter mnenji Beneške komisije; pozovejo države vzhodnega partnerstva, naj zagotovijo, da ne bo prihajalo do nadlegovanja, niti sodnega niti fizičnega ali institucionalnega, političnih akterjev, ki ne podpirajo trenutne vlade, ter zavarujejo svobodo izražanja, združevanja in zbiranja, vključno s pravico do mirnih demonstracij; pohvalijo države vzhodnega partnerstva, ki so se dogovorile o izvajanju političnih reform za demokratizacijo, in podprejo okrepitev volilnega zakonodajnega okvira prek vključujočih političnih dialogov;

| (aa) | zagotovijo, da bodo države vzhodnega partnerstva med postopkom spreminjanja svoje volilne zakonodaje ustvarile enake možnosti za zastopanost vseh etničnih in nacionalnih manjšin; |
| --- | --- |

(aa)

zagotovijo, da bodo države vzhodnega partnerstva med postopkom spreminjanja svoje volilne zakonodaje ustvarile enake možnosti za zastopanost vseh etničnih in nacionalnih manjšin;

| (ab) | zagotovijo redne evropske misije za opazovanje volitev v državah vzhodnega partnerstva, da bi podprli proces krepitve institucij, volilnih postopkov in demokratične odgovornosti; |
| --- | --- |

(ab)

zagotovijo redne evropske misije za opazovanje volitev v državah vzhodnega partnerstva, da bi podprli proces krepitve institucij, volilnih postopkov in demokratične odgovornosti;

| (ac) | prispevajo k preprečevanju vmešavanja tretjih strani v politične, volilne in druge demokratične procese držav vzhodnega partnerstva, naj bo zasnovano zaradi vplivanja na izvolitev želenega kandidata ali stranke ali ogrožanja zaupanja v demokratični sistem, zlasti z dezinformacijami, nezakonitim političnim financiranjem, kibernetskimi napadi na politične in medijske akterje ali z drugimi nezakonitimi sredstvi; |
| --- | --- |

(ac)

prispevajo k preprečevanju vmešavanja tretjih strani v politične, volilne in druge demokratične procese držav vzhodnega partnerstva, naj bo zasnovano zaradi vplivanja na izvolitev želenega kandidata ali stranke ali ogrožanja zaupanja v demokratični sistem, zlasti z dezinformacijami, nezakonitim političnim financiranjem, kibernetskimi napadi na politične in medijske akterje ali z drugimi nezakonitimi sredstvi;

| (ad) | sprejmejo mehanizem EU za sankcije v zvezi s kršitvami človekovih pravic ali „Magnickijev zakon“, ki bo veljal za posameznike ali subjekte, ki kršijo človekove pravice ali temeljne svoboščine, zlasti tako, da sodelujejo v aretacijah, ugrabitvah in pretepanju aktivistov civilne družbe in opozicije ter novinarjev ter pri nasilnem zatiranju mirnih protestov, pa tudi za tiste, ki so vpleteni v primere korupcije na visoki ravni v državah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

(ad)

sprejmejo mehanizem EU za sankcije v zvezi s kršitvami človekovih pravic ali „Magnickijev zakon“, ki bo veljal za posameznike ali subjekte, ki kršijo človekove pravice ali temeljne svoboščine, zlasti tako, da sodelujejo v aretacijah, ugrabitvah in pretepanju aktivistov civilne družbe in opozicije ter novinarjev ter pri nasilnem zatiranju mirnih protestov, pa tudi za tiste, ki so vpleteni v primere korupcije na visoki ravni v državah vzhodnega partnerstva;

Sektorsko sodelovanje v smeri skupnega gospodarskega prostora

| (ae) | spodbujajo stalno in učinkovito izvajanje poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij, da bi postopoma ustvarili pogoje za odprtje enotnega trga EU; preučijo oblikovanje posebnega pravnega instrumenta za pomoč pridruženim partnericam pri usklajevanju njihove zakonodaje s pravnim redom EU in pri prizadevanjih za izvajanje te zakonodaje; priznajo, da je izvajanje poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij prineslo številne pozitivne rezultate, vendar je še nekaj vprašanj, ki jih je treba ustrezno obravnavati; |
| --- | --- |

(ae)

spodbujajo stalno in učinkovito izvajanje poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij, da bi postopoma ustvarili pogoje za odprtje enotnega trga EU; preučijo oblikovanje posebnega pravnega instrumenta za pomoč pridruženim partnericam pri usklajevanju njihove zakonodaje s pravnim redom EU in pri prizadevanjih za izvajanje te zakonodaje; priznajo, da je izvajanje poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih območij prineslo številne pozitivne rezultate, vendar je še nekaj vprašanj, ki jih je treba ustrezno obravnavati;

| (af) | opozorijo na pomen poglobitve gospodarskega sodelovanja in povezovanja trgov z vzhodnoevropskimi partnerskimi državami s postopnim odprtjem enotnega trga EU, vključno s polnim izvajanjem poglobljenih in celovitih sporazumov o prosti trgovini, spoštovanjem pravnih, gospodarskih in tehničnih predpisov in standardov ter z vzpostavitvijo skupnega gospodarskega prostora; |
| --- | --- |

(af)

opozorijo na pomen poglobitve gospodarskega sodelovanja in povezovanja trgov z vzhodnoevropskimi partnerskimi državami s postopnim odprtjem enotnega trga EU, vključno s polnim izvajanjem poglobljenih in celovitih sporazumov o prosti trgovini, spoštovanjem pravnih, gospodarskih in tehničnih predpisov in standardov ter z vzpostavitvijo skupnega gospodarskega prostora;

| (ag) | poskusijo preučiti in zagotoviti sodelovanje in postopno diferencirano integracijo sektorjev upravičenih in voljnih držav vzhodnega partnerstva v, med drugim, energetski uniji, prometni skupnosti in na enotnem digitalnem trgu; se osredotočijo na telekomunikacije ter se zavzemajo za to, da bi med EU in državami vzhodnega partnerstva, pa tudi znotraj vzhodnega partnerstva, čim prej vzpostavili režim brezplačnega gostovanja v drugih mobilnih omrežjih; vzpostavijo skrbniške storitve, vključno s kibernetskimi zmogljivostmi za zaščito kritične infrastrukture in osebnih podatkov, ter poskrbijo za tesnejše sodelovanje na področju carine, bančništva in finančnih storitev, kar bi državam vzhodnega partnerstva pomagalo pri boju proti pranju denarja, pa tudi pri krepitvi finančnega nadzora, obenem pa bi omogočilo morebitno razširitev enotnega območja plačil v evrih (SEPA) v države vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

(ag)

poskusijo preučiti in zagotoviti sodelovanje in postopno diferencirano integracijo sektorjev upravičenih in voljnih držav vzhodnega partnerstva v, med drugim, energetski uniji, prometni skupnosti in na enotnem digitalnem trgu; se osredotočijo na telekomunikacije ter se zavzemajo za to, da bi med EU in državami vzhodnega partnerstva, pa tudi znotraj vzhodnega partnerstva, čim prej vzpostavili režim brezplačnega gostovanja v drugih mobilnih omrežjih; vzpostavijo skrbniške storitve, vključno s kibernetskimi zmogljivostmi za zaščito kritične infrastrukture in osebnih podatkov, ter poskrbijo za tesnejše sodelovanje na področju carine, bančništva in finančnih storitev, kar bi državam vzhodnega partnerstva pomagalo pri boju proti pranju denarja, pa tudi pri krepitvi finančnega nadzora, obenem pa bi omogočilo morebitno razširitev enotnega območja plačil v evrih (SEPA) v države vzhodnega partnerstva;

| (ah) | uvedejo instrumente, kot so pravni pregledi in sektorski časovni načrti, da bi ugotovili, ali so države vzhodnega partnerstva pripravljene spoštovati pravni red EU, in potrdili njihovo pripravljenost za diferencirano sektorsko povezovanje; |
| --- | --- |

(ah)

uvedejo instrumente, kot so pravni pregledi in sektorski časovni načrti, da bi ugotovili, ali so države vzhodnega partnerstva pripravljene spoštovati pravni red EU, in potrdili njihovo pripravljenost za diferencirano sektorsko povezovanje;

| (ai) | podprejo in spodbujajo razvoj e-storitev, komercialnih in tudi javnih, e-gospodarstva ter široke palete zmogljivosti za delo na daljavo, da bi okrepili odpornost v primeru krize, kakršna je sedanja pandemija; |
| --- | --- |

(ai)

podprejo in spodbujajo razvoj e-storitev, komercialnih in tudi javnih, e-gospodarstva ter široke palete zmogljivosti za delo na daljavo, da bi okrepili odpornost v primeru krize, kakršna je sedanja pandemija;

| (aj) | zagotovijo, da bodo države vzhodnega partnerstva tesno vključene v boj proti podnebnim spremembam in prispevale k njemu, tudi s sodelovanjem pri novem evropskem zelenem dogovoru in zagotavljanjem, da poglobljeni in celoviti sporazumi o prosti trgovini ne bodo v nasprotju s podnebnimi cilji in pobudami iz tega dogovora; takšno sodelovanje bi moralo potekati prek podpore EU za naložbe, vključno z Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBRD) in Evropsko investicijsko banko (EIB), pogoj zanj pa bi morala biti zanesljiva ocena vpliva na okolje in učinkov na lokalne skupnosti, pri čemer bi poseben poudarek namenili sektorjem, ki bi utegnili čutiti posledice in bi potrebovali dodatno podporo; |
| --- | --- |

(aj)

zagotovijo, da bodo države vzhodnega partnerstva tesno vključene v boj proti podnebnim spremembam in prispevale k njemu, tudi s sodelovanjem pri novem evropskem zelenem dogovoru in zagotavljanjem, da poglobljeni in celoviti sporazumi o prosti trgovini ne bodo v nasprotju s podnebnimi cilji in pobudami iz tega dogovora; takšno sodelovanje bi moralo potekati prek podpore EU za naložbe, vključno z Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBRD) in Evropsko investicijsko banko (EIB), pogoj zanj pa bi morala biti zanesljiva ocena vpliva na okolje in učinkov na lokalne skupnosti, pri čemer bi poseben poudarek namenili sektorjem, ki bi utegnili čutiti posledice in bi potrebovali dodatno podporo;

| (ak) | poskrbijo, da bodo ustrezni ukrepi in sredstva namenjeni izboljšanju ravnanja z odpadno vodo v skladu z absorpcijsko sposobnostjo partnerskih držav, pa tudi izboljšanju energetske varnosti in medsebojne povezanosti, zlasti s povratnim tokom plina, energetsko učinkovitostjo in uporabo obnovljivih virov energije v državah vzhodnega partnerstva; priznajo, kako pomembna je vloga Azerbajdžana pri diverzifikaciji energetske oskrbe EU, pa tudi, kako uspešna je Ukrajina pri ločevanju sistema za prenos plina, ter podprejo energetsko neodvisnost in prizadevanja za diverzifikacijo ponudbe v drugih državah vzhodnega partnerstva; spodbudijo države vzhodnega partnerstva, naj dokončajo reforme v energetskem sektorju v skladu z zakonodajo EU, tudi na področju okoljske in varnostne politike; |
| --- | --- |

(ak)

poskrbijo, da bodo ustrezni ukrepi in sredstva namenjeni izboljšanju ravnanja z odpadno vodo v skladu z absorpcijsko sposobnostjo partnerskih držav, pa tudi izboljšanju energetske varnosti in medsebojne povezanosti, zlasti s povratnim tokom plina, energetsko učinkovitostjo in uporabo obnovljivih virov energije v državah vzhodnega partnerstva; priznajo, kako pomembna je vloga Azerbajdžana pri diverzifikaciji energetske oskrbe EU, pa tudi, kako uspešna je Ukrajina pri ločevanju sistema za prenos plina, ter podprejo energetsko neodvisnost in prizadevanja za diverzifikacijo ponudbe v drugih državah vzhodnega partnerstva; spodbudijo države vzhodnega partnerstva, naj dokončajo reforme v energetskem sektorju v skladu z zakonodajo EU, tudi na področju okoljske in varnostne politike;

| (al) | zagotovijo nenehno podporo pri nadgrajevanju sistema za ravnanje s trdnimi komunalnimi odpadki v državah vzhodnega partnerstva, da bo izpolnjeval standarde EU, pri čemer bi vzpostavili cilje na področju recikliranja in uvedli sisteme za recikliranje, s katerimi bi te cilje dosegli; obravnavajo negativne posledice zastarelih in nedovoljenih objektov za ravnanje s trdnimi komunalnimi odpadki na okolje in javno zdravje; opredelijo finančne instrumente za podporo financiranju projektov ravnanja z odpadki s strani EU in nacionalnih/lokalnih skladov; |
| --- | --- |

(al)

zagotovijo nenehno podporo pri nadgrajevanju sistema za ravnanje s trdnimi komunalnimi odpadki v državah vzhodnega partnerstva, da bo izpolnjeval standarde EU, pri čemer bi vzpostavili cilje na področju recikliranja in uvedli sisteme za recikliranje, s katerimi bi te cilje dosegli; obravnavajo negativne posledice zastarelih in nedovoljenih objektov za ravnanje s trdnimi komunalnimi odpadki na okolje in javno zdravje; opredelijo finančne instrumente za podporo financiranju projektov ravnanja z odpadki s strani EU in nacionalnih/lokalnih skladov;

| (am) | zagotovijo, da bodo obstoječi in novi jedrski objekti v državah vzhodnega partnerstva izpolnjevali najvišje okoljske in jedrske standarde jedrske varnosti v skladu z mednarodnimi konvencijami; zagotovijo, da energetski projekti, ki niso varni, kot je jedrska elektrarna Ostrovec, ne bodo del evropskega elektroenergetskega omrežja; |
| --- | --- |

(am)

zagotovijo, da bodo obstoječi in novi jedrski objekti v državah vzhodnega partnerstva izpolnjevali najvišje okoljske in jedrske standarde jedrske varnosti v skladu z mednarodnimi konvencijami; zagotovijo, da energetski projekti, ki niso varni, kot je jedrska elektrarna Ostrovec, ne bodo del evropskega elektroenergetskega omrežja;

| (an) | sprejmejo celovit načrt za izgradnjo infrastrukture, vključno z mejnimi prehodi, in podprejo izvajanje prednostnih projektov, kot so opredeljeni v okvirnem akcijskem načrtu TEN-T in drugih naložbenih načrtih, da bi izboljšali prometno, energetsko in digitalno povezljivost med EU in državami vzhodnoevropskega partnerstva, pa tudi med samimi državami vzhodnega partnerstva, ter zagotovili okoljsko trajnost med postopkom izvajanja; spodbujajo zbliževanje pravnih ureditev v prometnem sektorju; |
| --- | --- |

(an)

sprejmejo celovit načrt za izgradnjo infrastrukture, vključno z mejnimi prehodi, in podprejo izvajanje prednostnih projektov, kot so opredeljeni v okvirnem akcijskem načrtu TEN-T in drugih naložbenih načrtih, da bi izboljšali prometno, energetsko in digitalno povezljivost med EU in državami vzhodnoevropskega partnerstva, pa tudi med samimi državami vzhodnega partnerstva, ter zagotovili okoljsko trajnost med postopkom izvajanja; spodbujajo zbliževanje pravnih ureditev v prometnem sektorju;

| (ao) | pozovejo države vzhodnega partnerstva, naj v sodelovanju s Komisijo v celoti izkoristijo priložnosti, ki jih ponuja akcijski načrt za naložbe v okviru vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T); poudarijo, da je treba bolje izkoristiti potencial za povezljivost Črnega morja, in podprejo infrastrukturne projekte, ki so ključni za povečanje povezljivosti s to regijo in Srednjo Azijo; v zvezi s tem priznajo, da imajo države vzhodnega partnerstva strateško geografsko lego in povezujejo Evropsko unijo, Azijo in širšo soseščino, kar bi lahko prineslo dodano vrednost za zunanjepolitično delovanje EU; |
| --- | --- |

(ao)

pozovejo države vzhodnega partnerstva, naj v sodelovanju s Komisijo v celoti izkoristijo priložnosti, ki jih ponuja akcijski načrt za naložbe v okviru vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T); poudarijo, da je treba bolje izkoristiti potencial za povezljivost Črnega morja, in podprejo infrastrukturne projekte, ki so ključni za povečanje povezljivosti s to regijo in Srednjo Azijo; v zvezi s tem priznajo, da imajo države vzhodnega partnerstva strateško geografsko lego in povezujejo Evropsko unijo, Azijo in širšo soseščino, kar bi lahko prineslo dodano vrednost za zunanjepolitično delovanje EU;

| (ap) | izvajajo ambiciozno strategijo EU za Srednjo Azijo z dejavnim vključevanjem držav vzhodnega partnerstva kot zanesljivih partneric z neposrednim dostopom do te regije; |
| --- | --- |

(ap)

izvajajo ambiciozno strategijo EU za Srednjo Azijo z dejavnim vključevanjem držav vzhodnega partnerstva kot zanesljivih partneric z neposrednim dostopom do te regije;

| (aq) | zagotovijo, da bo večletni finančni okvir še naprej zagotavljal finančno podporo EU za infrastrukturne in naložbene projekte v državah vzhodnega partnerstva, da bi se povečala njihova odpornost na kibernetske grožnje ter izboljšali in posodobili izobraževalni sistemi; sprejmejo aktivne ukrepe za izboljšanje absorpcijske sposobnosti držav vzhodnega partnerstva; uporabijo izkušnje iz naložbenega okvira za Zahodni Balkan, da bi privabili in uskladili finančno in tehnično pomoč ter povečali učinkovitost infrastrukturnih projektov; |
| --- | --- |

(aq)

zagotovijo, da bo večletni finančni okvir še naprej zagotavljal finančno podporo EU za infrastrukturne in naložbene projekte v državah vzhodnega partnerstva, da bi se povečala njihova odpornost na kibernetske grožnje ter izboljšali in posodobili izobraževalni sistemi; sprejmejo aktivne ukrepe za izboljšanje absorpcijske sposobnosti držav vzhodnega partnerstva; uporabijo izkušnje iz naložbenega okvira za Zahodni Balkan, da bi privabili in uskladili finančno in tehnično pomoč ter povečali učinkovitost infrastrukturnih projektov;

| (ar) | prednost namenijo trajnostnim in verodostojnim naložbam v državah vzhodnega partnerstva, tako da pripravijo strategijo za dolgoročno sodelovanje in se pri tem ne osredotočijo zgolj na stabilizacijo, temveč tudi na demokratizacijo; |
| --- | --- |

(ar)

prednost namenijo trajnostnim in verodostojnim naložbam v državah vzhodnega partnerstva, tako da pripravijo strategijo za dolgoročno sodelovanje in se pri tem ne osredotočijo zgolj na stabilizacijo, temveč tudi na demokratizacijo;

| (as) | tudi na druge pridružene partnerje razširijo pristop, ki ga EU uporablja pri prizadevanjih za podporo okrevanju ukrajinskega gospodarstva, vključno s prilagojeno in prožno makrofinančno pomočjo in instrumenti ter sodelovanjem in usklajevanjem mednarodnih finančnih institucij in donatorjev, pa tudi z izboljšanjem okolja za neposredne tuje naložbe, ob spoštovanju socialnih, delavskih in okoljskih pravic; spodbujajo neposredne tuje naložbe EU kot ključni vidik politike v zvezi z vzhodnim partnerstvom in v ta namen oblikujejo akcijski načrt, da bi še dodatno izboljšali poslovno okolje in zagotovili pravno varnost; |
| --- | --- |

(as)

tudi na druge pridružene partnerje razširijo pristop, ki ga EU uporablja pri prizadevanjih za podporo okrevanju ukrajinskega gospodarstva, vključno s prilagojeno in prožno makrofinančno pomočjo in instrumenti ter sodelovanjem in usklajevanjem mednarodnih finančnih institucij in donatorjev, pa tudi z izboljšanjem okolja za neposredne tuje naložbe, ob spoštovanju socialnih, delavskih in okoljskih pravic; spodbujajo neposredne tuje naložbe EU kot ključni vidik politike v zvezi z vzhodnim partnerstvom in v ta namen oblikujejo akcijski načrt, da bi še dodatno izboljšali poslovno okolje in zagotovili pravno varnost;

| (at) | podprejo večjo diverzifikacijo in konkurenčnost gospodarstev držav vzhodnega partnerstva z okrepljeno podporo malim in srednjim podjetjem, pa tudi z odpravo monopolov, oligarhičnih struktur in privatizacijo, krepitvijo in razširitvijo področja uporabe, geografske pokritosti in relevantnosti za potrebe uporabnikov programov, kot je EU4Business; zlasti posojajo malim in srednjim podjetjem v lokalnih valutah, oblikujejo nove pobude, s katerimi bi privabili tvegani kapital v države vzhodnega partnerstva, in zagotavljajo stalno podporo razvoju izvozno usmerjenih panog; |
| --- | --- |

(at)

podprejo večjo diverzifikacijo in konkurenčnost gospodarstev držav vzhodnega partnerstva z okrepljeno podporo malim in srednjim podjetjem, pa tudi z odpravo monopolov, oligarhičnih struktur in privatizacijo, krepitvijo in razširitvijo področja uporabe, geografske pokritosti in relevantnosti za potrebe uporabnikov programov, kot je EU4Business; zlasti posojajo malim in srednjim podjetjem v lokalnih valutah, oblikujejo nove pobude, s katerimi bi privabili tvegani kapital v države vzhodnega partnerstva, in zagotavljajo stalno podporo razvoju izvozno usmerjenih panog;

| (au) | obravnavajo razkorak med podeželjem in mesti v državah vzhodnega partnerstva z učinkovitimi finančnimi in tehničnimi spodbudami za mikro, mala in srednja podjetja, male kmete in družinska podjetja na podeželskih in primestnih območjih ter z izboljšanjem človeške povezljivosti in infrastrukture med mesti in podeželjem, da bi spodbudili socialno kohezijo; |
| --- | --- |

(au)

obravnavajo razkorak med podeželjem in mesti v državah vzhodnega partnerstva z učinkovitimi finančnimi in tehničnimi spodbudami za mikro, mala in srednja podjetja, male kmete in družinska podjetja na podeželskih in primestnih območjih ter z izboljšanjem človeške povezljivosti in infrastrukture med mesti in podeželjem, da bi spodbudili socialno kohezijo;

Spodbujanje človeškega kapitala

| (av) | podprejo večjo mobilnost delovne sile med državami članicami EU in državami vzhodnega partnerstva ter med samimi državami vzhodnega partnerstva, pri čemer naj posebno pozornost posvetijo zakonitosti in trajnosti procesa, kjer bo omogočena izmenjava znanja in izkušenj ter bo preprečen beg možganov in lokalno pomanjkanje delovne sile; v zvezi s tem ustrezno upoštevajo uspešno izvajanje brezvizumskega režima s tremi pridruženimi državami; |
| --- | --- |

(av)

podprejo večjo mobilnost delovne sile med državami članicami EU in državami vzhodnega partnerstva ter med samimi državami vzhodnega partnerstva, pri čemer naj posebno pozornost posvetijo zakonitosti in trajnosti procesa, kjer bo omogočena izmenjava znanja in izkušenj ter bo preprečen beg možganov in lokalno pomanjkanje delovne sile; v zvezi s tem ustrezno upoštevajo uspešno izvajanje brezvizumskega režima s tremi pridruženimi državami;

| (aw) | upoštevajo izzive, ki jih državam vzhodnega partnerstva prinaša beg možganov, in jih ustrezno obravnavajo s spodbujanjem kakovostnih in vključujočih programov izobraževanja ter poklicnega in drugega usposabljanja, pa tudi z ustvarjanjem zaposlitvenih možnosti, da bi mladim in družinam zagotovili družbeno-ekonomske perspektive v njihovih lokalnih skupnostih; |
| --- | --- |

(aw)

upoštevajo izzive, ki jih državam vzhodnega partnerstva prinaša beg možganov, in jih ustrezno obravnavajo s spodbujanjem kakovostnih in vključujočih programov izobraževanja ter poklicnega in drugega usposabljanja, pa tudi z ustvarjanjem zaposlitvenih možnosti, da bi mladim in družinam zagotovili družbeno-ekonomske perspektive v njihovih lokalnih skupnostih;

| (ax) | obravnavajo posledice izseljevanja iz držav vzhodnega partnerstva z vključitvijo teh držav v evropsko agendo o migracijah; |
| --- | --- |

(ax)

obravnavajo posledice izseljevanja iz držav vzhodnega partnerstva z vključitvijo teh držav v evropsko agendo o migracijah;

| (ay) | podprejo in za posamezne države pripravijo akcijske načrte za boj proti brezposelnosti, prav tako pa obravnavajo družbene in regionalne neenakosti; vlagajo v mlade, spodbujajo podjetništvo ter oblikujejo nove programe in spodbude, da bi se mladi strokovnjaki vrnili na trg dela držav vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

(ay)

podprejo in za posamezne države pripravijo akcijske načrte za boj proti brezposelnosti, prav tako pa obravnavajo družbene in regionalne neenakosti; vlagajo v mlade, spodbujajo podjetništvo ter oblikujejo nove programe in spodbude, da bi se mladi strokovnjaki vrnili na trg dela držav vzhodnega partnerstva;

| (az) | spodbujajo države vzhodnega partnerstva, naj izvajajo celovite reforme politike trga dela, da bi izboljšale delovne pogoje in pravice delavcev; razvijejo akcijski načrt za boj proti neprijavljenemu delu, podprejo vzpostavitev polno delujočih sindikatov in pozovejo, naj se konvencije Mednarodne organizacije dela prenesejo v nacionalno pravo in se začnejo izvajati; |
| --- | --- |

(az)

spodbujajo države vzhodnega partnerstva, naj izvajajo celovite reforme politike trga dela, da bi izboljšale delovne pogoje in pravice delavcev; razvijejo akcijski načrt za boj proti neprijavljenemu delu, podprejo vzpostavitev polno delujočih sindikatov in pozovejo, naj se konvencije Mednarodne organizacije dela prenesejo v nacionalno pravo in se začnejo izvajati;

| (ba) | obravnavajo pomanjkljivosti pri izpolnjevanju zavez v zvezi s socialnimi politikami in pravicami delavcev ter zaščitijo trg dela EU pred socialnim dampingom; spremljajo prenos ustreznih direktiv in pravil EU v nacionalno zakonodajo, pa tudi njihovo dejansko izvajanje; skupaj z državami vzhodnega partnerstva oblikujejo sistem spremljanja za temeljne pravice delavcev, v to pa vključijo sindikate in organizacije civilne družbe; izplačilo makrofinančne pomoči državam pogojijo z izboljšanjem delovnih pogojev ali to pomoč uporabijo kot vzvod, s katerim lahko države vzhodnega partnerstva prisilijo v izboljšanje delovnih pogojev; |
| --- | --- |

(ba)

obravnavajo pomanjkljivosti pri izpolnjevanju zavez v zvezi s socialnimi politikami in pravicami delavcev ter zaščitijo trg dela EU pred socialnim dampingom; spremljajo prenos ustreznih direktiv in pravil EU v nacionalno zakonodajo, pa tudi njihovo dejansko izvajanje; skupaj z državami vzhodnega partnerstva oblikujejo sistem spremljanja za temeljne pravice delavcev, v to pa vključijo sindikate in organizacije civilne družbe; izplačilo makrofinančne pomoči državam pogojijo z izboljšanjem delovnih pogojev ali to pomoč uporabijo kot vzvod, s katerim lahko države vzhodnega partnerstva prisilijo v izboljšanje delovnih pogojev;

| (bb) | podprejo reforme na področju izobraževanja v tistih državah vzhodnega partnerstva, ki so pripravljene sodelovati, saj je to ključnega pomena za njihovo prihodnost, prav tako pa bi s tem odpravili pomanjkljivosti v zvezi z reformo izobraževalnih sistemov in povpraševanjem na trgu ter med drugim spodbujali tudi poklicno usposabljanje; priznajo pomen čezmejne mobilnosti pri krepitvi stikov med ljudmi, izboljšajo financiranje in omogočijo udeležbo držav vzhodnega partnerstva v programih za izobraževanje, poklicno usposabljanje in izmenjave, kot sta Erasmus+ in Ustvarjalna Evropa, prav tako pa povečajo zmogljivost držav vzhodnega partnerstva za sodelovanje v programu Obzorje 2020; |
| --- | --- |

(bb)

podprejo reforme na področju izobraževanja v tistih državah vzhodnega partnerstva, ki so pripravljene sodelovati, saj je to ključnega pomena za njihovo prihodnost, prav tako pa bi s tem odpravili pomanjkljivosti v zvezi z reformo izobraževalnih sistemov in povpraševanjem na trgu ter med drugim spodbujali tudi poklicno usposabljanje; priznajo pomen čezmejne mobilnosti pri krepitvi stikov med ljudmi, izboljšajo financiranje in omogočijo udeležbo držav vzhodnega partnerstva v programih za izobraževanje, poklicno usposabljanje in izmenjave, kot sta Erasmus+ in Ustvarjalna Evropa, prav tako pa povečajo zmogljivost držav vzhodnega partnerstva za sodelovanje v programu Obzorje 2020;

| (bc) | okrepijo akademsko in izobraževalno sodelovanje med EU in državami vzhodnega partnerstva, pa tudi sodelovanje znotraj vzhodnega partnerstva, in sicer z: (i) pripravo regionalnega programa v podporo središčem akademske in raziskovalne odličnosti v regiji; (ii) ustanovitvijo univerze vzhodnega partnerstva v Ukrajini; (iii) oblikovanjem ciljno usmerjenih programov vzhodnega partnerstva na specializiranih univerzah in elektronske izobraževalne platforme za spletno usposabljanje, ki bi se posvečala evropskim vrednotam in načelom pravne države, dobremu upravljanju, javni upravi in odpravi korupcije v državah vzhodnega partnerstva; ter (iv) zagotovitvijo prostorov za skupno usposabljanje javnih uslužbencev iz držav vzhodnega partnerstva, tudi na ravni lokalnih in regionalnih organov; |
| --- | --- |

(bc)

okrepijo akademsko in izobraževalno sodelovanje med EU in državami vzhodnega partnerstva, pa tudi sodelovanje znotraj vzhodnega partnerstva, in sicer z: (i) pripravo regionalnega programa v podporo središčem akademske in raziskovalne odličnosti v regiji; (ii) ustanovitvijo univerze vzhodnega partnerstva v Ukrajini; (iii) oblikovanjem ciljno usmerjenih programov vzhodnega partnerstva na specializiranih univerzah in elektronske izobraževalne platforme za spletno usposabljanje, ki bi se posvečala evropskim vrednotam in načelom pravne države, dobremu upravljanju, javni upravi in odpravi korupcije v državah vzhodnega partnerstva; ter (iv) zagotovitvijo prostorov za skupno usposabljanje javnih uslužbencev iz držav vzhodnega partnerstva, tudi na ravni lokalnih in regionalnih organov;

| (bd) | vzpostavijo pilotni projekt, ki bo namenjen ustanovitvi odprtega centra vzhodnega partnerstva za znanost in inovacije, mreže tematskih strokovnih centrov v vsaki državi vzhodnega partnerstva, ki bodo zagotavljali podporo in storitve v zvezi z raziskavami in inovacijami; |
| --- | --- |

(bd)

vzpostavijo pilotni projekt, ki bo namenjen ustanovitvi odprtega centra vzhodnega partnerstva za znanost in inovacije, mreže tematskih strokovnih centrov v vsaki državi vzhodnega partnerstva, ki bodo zagotavljali podporo in storitve v zvezi z raziskavami in inovacijami;

| (be) | zagotovijo, da bodo vsi programi pomoči EU dosledno vključevali razsežnost enakosti spolov in človekovih pravic ter se posvečali in pomagali najbolj prikrajšanim in ranljivim družbenim skupinam, vključno z etničnim in drugimi manjšinami, kot so Romi, begunci in notranje razseljene osebe z območij, ki so prizorišče nasilnih konfliktov; okrepijo pobude za povečanje politične in družbeno-ekonomske moči teh skupin in izboljšajo njihov dostop do izobraževanja, zdravstva in dostojnih stanovanj; |
| --- | --- |

(be)

zagotovijo, da bodo vsi programi pomoči EU dosledno vključevali razsežnost enakosti spolov in človekovih pravic ter se posvečali in pomagali najbolj prikrajšanim in ranljivim družbenim skupinam, vključno z etničnim in drugimi manjšinami, kot so Romi, begunci in notranje razseljene osebe z območij, ki so prizorišče nasilnih konfliktov; okrepijo pobude za povečanje politične in družbeno-ekonomske moči teh skupin in izboljšajo njihov dostop do izobraževanja, zdravstva in dostojnih stanovanj;

| (bf) | zagotovijo, da pomoč EU in njeni programi dosežejo lokalno raven, tudi v oddaljenih delih držav vzhodnega partnerstva, in predvsem podeželje, da bi prebivalcem pomagali pri doseganju pozitivnih sprememb, zlasti v skupnostih, ki so bolj dovzetne za postsovjetska čustva in rusko manipulacijo; |
| --- | --- |

(bf)

zagotovijo, da pomoč EU in njeni programi dosežejo lokalno raven, tudi v oddaljenih delih držav vzhodnega partnerstva, in predvsem podeželje, da bi prebivalcem pomagali pri doseganju pozitivnih sprememb, zlasti v skupnostih, ki so bolj dovzetne za postsovjetska čustva in rusko manipulacijo;

| (bg) | odločno vztrajajo pri nediskriminaciji vseh oseb LGBTI +, pravni zaščiti le-teh pred diskriminacijo in pregonu vseh zlorab, sovražnega govora ter fizičnega nasilja nad njimi; izrečejo priznanje pridruženim državam vzhodnega partnerstva, ki so ustrezno uskladile svoje pravne okvire; |
| --- | --- |

(bg)

odločno vztrajajo pri nediskriminaciji vseh oseb LGBTI +, pravni zaščiti le-teh pred diskriminacijo in pregonu vseh zlorab, sovražnega govora ter fizičnega nasilja nad njimi; izrečejo priznanje pridruženim državam vzhodnega partnerstva, ki so ustrezno uskladile svoje pravne okvire;

| (bh) | podprejo svobodo prepričanja, mnenja in izražanja ter pravico do obveščenosti vseh državljanov v maternem jeziku; obsojajo in preprečujejo sovražni govor in diskriminacijo na podlagi narodnosti ali jezika, pa tudi lažne novice in napačne informacije, katerih cilj so etnične in narodne manjšine; |
| --- | --- |

(bh)

podprejo svobodo prepričanja, mnenja in izražanja ter pravico do obveščenosti vseh državljanov v maternem jeziku; obsojajo in preprečujejo sovražni govor in diskriminacijo na podlagi narodnosti ali jezika, pa tudi lažne novice in napačne informacije, katerih cilj so etnične in narodne manjšine;

| (bi) | zagotovijo temeljno pravico do svobode veroizpovedi ali prepričanja z varovanjem in spodbujanjem pravic vseh verskih skupnosti v regiji na podlagi koncepta polnega in enakega državljanstva; |
| --- | --- |

(bi)

zagotovijo temeljno pravico do svobode veroizpovedi ali prepričanja z varovanjem in spodbujanjem pravic vseh verskih skupnosti v regiji na podlagi koncepta polnega in enakega državljanstva;

| (bj) | okrepijo dialog in sodelovanje s cerkvami in verskimi skupnostmi ter organizacijami na področjih, kot so vzpostavljanje miru in sprava, krepitev zaupanja v pravično in svobodno družbo ter izobraževanje, zdravstveno varstvo in osnovne socialne storitve; |
| --- | --- |

(bj)

okrepijo dialog in sodelovanje s cerkvami in verskimi skupnostmi ter organizacijami na področjih, kot so vzpostavljanje miru in sprava, krepitev zaupanja v pravično in svobodno družbo ter izobraževanje, zdravstveno varstvo in osnovne socialne storitve;

Varnost, stabilnost, ozemeljska celovitost in reševanje konfliktov

| (bk) | priznajo, da EU s političnimi, kulturnimi in gospodarskimi naložbami v državah vzhodnega partnerstva vlaga v varnost in stabilnost regije; |
| --- | --- |

(bk)

priznajo, da EU s političnimi, kulturnimi in gospodarskimi naložbami v državah vzhodnega partnerstva vlaga v varnost in stabilnost regije;

| (bl) | priznajo, da so EU in države vzhodnega partnerstva na področju varnosti vse bolj odvisne druga od druge, ter izpostavijo, kako pomembni so varnost, stabilnost in mir za prihodnji razvoj držav vzhodnega partnerstva, saj so bile v zadnjih letih izpostavljene interesom in ambicijam tretjih držav, na primer Kitajske, Turčije in nekaterih zalivskih držav, katerih vrednote in interesi niso nujno enaki tistim, za katere se zavzema EU; v ta namen okrepijo sodelovanje med EU in državami vzhodnega partnerstva na področju varnosti in obrambe, pri tem pa posebno pozornost namenijo mirnemu reševanju regionalnih konfliktov ter preprečevanju in reševanju novih vrst izzivov, kot so hibridne grožnje, kibernetski napadi, vključno s kibernetskim vmešavanjem v volitve, dezinformacijske in propagandne kampanje ter vmešavanje tretjih strani v politične, volilne in druge demokratične procese; okrepijo sodelovanje in podporo v zvezi z odpornostjo držav vzhodnega partnerstva pri boju proti korupciji, pranju denarja, terorizmu in organiziranemu kriminalu na splošno ter poudarijo, da je treba povečati tudi odpornost posameznikov, skupnosti in državnih institucij; |
| --- | --- |

(bl)

priznajo, da so EU in države vzhodnega partnerstva na področju varnosti vse bolj odvisne druga od druge, ter izpostavijo, kako pomembni so varnost, stabilnost in mir za prihodnji razvoj držav vzhodnega partnerstva, saj so bile v zadnjih letih izpostavljene interesom in ambicijam tretjih držav, na primer Kitajske, Turčije in nekaterih zalivskih držav, katerih vrednote in interesi niso nujno enaki tistim, za katere se zavzema EU; v ta namen okrepijo sodelovanje med EU in državami vzhodnega partnerstva na področju varnosti in obrambe, pri tem pa posebno pozornost namenijo mirnemu reševanju regionalnih konfliktov ter preprečevanju in reševanju novih vrst izzivov, kot so hibridne grožnje, kibernetski napadi, vključno s kibernetskim vmešavanjem v volitve, dezinformacijske in propagandne kampanje ter vmešavanje tretjih strani v politične, volilne in druge demokratične procese; okrepijo sodelovanje in podporo v zvezi z odpornostjo držav vzhodnega partnerstva pri boju proti korupciji, pranju denarja, terorizmu in organiziranemu kriminalu na splošno ter poudarijo, da je treba povečati tudi odpornost posameznikov, skupnosti in državnih institucij;

| (bm) | poudarijo zavezanost EU suverenosti, ozemeljski celovitosti in politični neodvisnosti držav vzhodnega partnerstva v okviru njihovih mednarodno priznanih meja ter podprejo njihova prizadevanja za popolno uveljavitev teh načel; v zvezi s tem izpostavijo pomen enotnosti in solidarnosti držav članic; |
| --- | --- |

(bm)

poudarijo zavezanost EU suverenosti, ozemeljski celovitosti in politični neodvisnosti držav vzhodnega partnerstva v okviru njihovih mednarodno priznanih meja ter podprejo njihova prizadevanja za popolno uveljavitev teh načel; v zvezi s tem izpostavijo pomen enotnosti in solidarnosti držav članic;

| (bn) | odločno obsodijo nenehne kršitve temeljnih načel in norm mednarodnega prava v regiji vzhodnega partnerstva, zlasti destabilizacijo, invazijo, zasedbo in priključitev ozemelj več držav vzhodnega partnerstva s strani Ruske federacije, ter njeno neupoštevanje sklepov mednarodnih sodišč; uvedejo bolj usklajeno politiko držav članic EU do Ruske federacije, zlasti v smislu sodelovanja pri vprašanjih, ki se nanašajo na države vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

(bn)

odločno obsodijo nenehne kršitve temeljnih načel in norm mednarodnega prava v regiji vzhodnega partnerstva, zlasti destabilizacijo, invazijo, zasedbo in priključitev ozemelj več držav vzhodnega partnerstva s strani Ruske federacije, ter njeno neupoštevanje sklepov mednarodnih sodišč; uvedejo bolj usklajeno politiko držav članic EU do Ruske federacije, zlasti v smislu sodelovanja pri vprašanjih, ki se nanašajo na države vzhodnega partnerstva;

| (bo) | pozovejo k takojšnjemu umiku tujih čet z vseh zasedenih ozemelj in k prenehanju vojaških sovražnosti, ki po nepotrebnem zahtevajo življenja civilistov in vojakov ter ovirajo socialno-ekonomski razvoj, ter tako omogočijo več sto tisoč notranje razseljenim osebam, da se vrnejo v svojo domovino; |
| --- | --- |

(bo)

pozovejo k takojšnjemu umiku tujih čet z vseh zasedenih ozemelj in k prenehanju vojaških sovražnosti, ki po nepotrebnem zahtevajo življenja civilistov in vojakov ter ovirajo socialno-ekonomski razvoj, ter tako omogočijo več sto tisoč notranje razseljenim osebam, da se vrnejo v svojo domovino;

| (bp) | vzpostavijo dejavnejšo vlogo za EU, ki bi jo zastopal podpredsednik Evropske komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, pri mirnem reševanju potekajočih konfliktov in preprečevanju morebitnih prihodnjih konfliktov v vzhodnem sosedstvu, pri tem pa upoštevajo dogovorjene pogajalske platforme in procese, kot so mednarodni pogovori v Ženevi, skupina OVSE iz Minska, normandijska četverica in pogovori 5+2; imenujejo posebnega odposlanca EU za Krim in Donbas; |
| --- | --- |

(bp)

vzpostavijo dejavnejšo vlogo za EU, ki bi jo zastopal podpredsednik Evropske komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, pri mirnem reševanju potekajočih konfliktov in preprečevanju morebitnih prihodnjih konfliktov v vzhodnem sosedstvu, pri tem pa upoštevajo dogovorjene pogajalske platforme in procese, kot so mednarodni pogovori v Ženevi, skupina OVSE iz Minska, normandijska četverica in pogovori 5+2; imenujejo posebnega odposlanca EU za Krim in Donbas;

| (bq) | še naprej spodbujajo okolje, ki je naklonjeno reševanju sporov, in podpirajo dejavnosti za rast zaupanja in medosebnih stikov med skupnostmi, ki so razdvojene zaradi sporov; namenjajo prednost prizadevanjem in povečanju financiranja za preventivno vzpostavljanje miru, vključno s preventivno diplomacijo, pa tudi mehanizmom za zgodnje opozarjanje in ukrepe; |
| --- | --- |

(bq)

še naprej spodbujajo okolje, ki je naklonjeno reševanju sporov, in podpirajo dejavnosti za rast zaupanja in medosebnih stikov med skupnostmi, ki so razdvojene zaradi sporov; namenjajo prednost prizadevanjem in povečanju financiranja za preventivno vzpostavljanje miru, vključno s preventivno diplomacijo, pa tudi mehanizmom za zgodnje opozarjanje in ukrepe;

| (br) | znova potrdijo podporo prizadevanjem sopredsednikov skupine OVSE iz Minska za razrešitev spora v Gorskem Karabahu, pa tudi osnovnim načelom iz leta 2009, da bi dosegli rešitev, temelječo na normah in načelih mednarodnega prava, Ustanovne listine OZN in Helsinške sklepne listine OVSE iz leta 1975; spodbujajo vse strani, naj okrepijo dialog in se vzdržijo podžigajoče retorike, s katero bi dodatno ogrozili obete za spravo; |
| --- | --- |

(br)

znova potrdijo podporo prizadevanjem sopredsednikov skupine OVSE iz Minska za razrešitev spora v Gorskem Karabahu, pa tudi osnovnim načelom iz leta 2009, da bi dosegli rešitev, temelječo na normah in načelih mednarodnega prava, Ustanovne listine OZN in Helsinške sklepne listine OVSE iz leta 1975; spodbujajo vse strani, naj okrepijo dialog in se vzdržijo podžigajoče retorike, s katero bi dodatno ogrozili obete za spravo;

| (bs) | sprejmejo ukrepe, da bi zagotovili učinkovito opravljanje dejavnosti in uresničitev celotnega mandata za naslednje obstoječe misije EU v regiji vzhodnega partnerstva, vštevši usklajevanje njihovih dejavnosti: nadzorna misija EU v Gruziji, svetovalna misija EU v Ukrajini, misija EU za pomoč na meji med Ukrajino in Moldavijo in misija posebnega predstavnika EU za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji; |
| --- | --- |

(bs)

sprejmejo ukrepe, da bi zagotovili učinkovito opravljanje dejavnosti in uresničitev celotnega mandata za naslednje obstoječe misije EU v regiji vzhodnega partnerstva, vštevši usklajevanje njihovih dejavnosti: nadzorna misija EU v Gruziji, svetovalna misija EU v Ukrajini, misija EU za pomoč na meji med Ukrajino in Moldavijo in misija posebnega predstavnika EU za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji;

| (bt) | upoštevajo pozive ukrajinske vlade k namestitvi razširjenih mednarodnih mirovnih sil vzdolž ukrajinsko-ruske meje ter v pokrajinah Lugansk in Doneck; ko bodo razmere dovoljevale in kot del popolnega izvajanja sporazuma iz Minska bi bilo treba v okviru skupne varnostne in obrambne politike predlagati misijo pod vodstvom EU za napotitev k sprtim stranem, ki bi pomagala pri nalogah, kot so razminiranje, priprave na lokalne volitve in zagotavljanje prostega dostopa za humanitarne organizacije; |
| --- | --- |

(bt)

upoštevajo pozive ukrajinske vlade k namestitvi razširjenih mednarodnih mirovnih sil vzdolž ukrajinsko-ruske meje ter v pokrajinah Lugansk in Doneck; ko bodo razmere dovoljevale in kot del popolnega izvajanja sporazuma iz Minska bi bilo treba v okviru skupne varnostne in obrambne politike predlagati misijo pod vodstvom EU za napotitev k sprtim stranem, ki bi pomagala pri nalogah, kot so razminiranje, priprave na lokalne volitve in zagotavljanje prostega dostopa za humanitarne organizacije;

| (bu) | podpirajo svobodno plovbo in močno nasprotujejo blokadi Azovskega morja in stalnemu počasnemu priključevanju Črnega morja s strani Ruske federacije; |
| --- | --- |

(bu)

podpirajo svobodno plovbo in močno nasprotujejo blokadi Azovskega morja in stalnemu počasnemu priključevanju Črnega morja s strani Ruske federacije;

| (bv) | priznajo edinstvene izkušnje in strokovno znanje držav vzhodnega partnerstva; priznajo prispevek držav vzhodnega partnerstva k misijam in operacijam skupne varnostne in obrambne politike EU (SVOP); še naprej podpirajo reformo varnostnega sektorja; poglobijo sodelovanje na področju obrambne politike, povezane z EU, tudi z vključitvijo v stalno strukturno sodelovanje, ko bo rešeno vprašanje sodelovanja tretjih držav; |
| --- | --- |

(bv)

priznajo edinstvene izkušnje in strokovno znanje držav vzhodnega partnerstva; priznajo prispevek držav vzhodnega partnerstva k misijam in operacijam skupne varnostne in obrambne politike EU (SVOP); še naprej podpirajo reformo varnostnega sektorja; poglobijo sodelovanje na področju obrambne politike, povezane z EU, tudi z vključitvijo v stalno strukturno sodelovanje, ko bo rešeno vprašanje sodelovanja tretjih držav;

| (bw) | priznajo, da je kibernetska varnost eno od področij, na katerih lahko EU in države vzhodnega partnerstva učinkoviteje sodelujejo, EU pa lahko s pridom izkoristi izkušnje držav vzhodnega partnerstva pri boju proti hibridnim grožnjam ali grožnjam za kibernetsko varnost; vzpostavijo uradni dialog na področju kibernetske varnosti z zainteresiranimi državami vzhodnega partnerstva ter spodbujajo platforme za sodelovanje med državami regije vzhodnega partnerstva, da bi učinkoviteje obravnavali hibridne grožnje ter okrepili odpornost teh držav, zlasti po obsežnih kibernetskih napadih Ruske federacije proti Gruziji oktobra 2019; |
| --- | --- |

(bw)

priznajo, da je kibernetska varnost eno od področij, na katerih lahko EU in države vzhodnega partnerstva učinkoviteje sodelujejo, EU pa lahko s pridom izkoristi izkušnje držav vzhodnega partnerstva pri boju proti hibridnim grožnjam ali grožnjam za kibernetsko varnost; vzpostavijo uradni dialog na področju kibernetske varnosti z zainteresiranimi državami vzhodnega partnerstva ter spodbujajo platforme za sodelovanje med državami regije vzhodnega partnerstva, da bi učinkoviteje obravnavali hibridne grožnje ter okrepili odpornost teh držav, zlasti po obsežnih kibernetskih napadih Ruske federacije proti Gruziji oktobra 2019;

| (bx) | obsodijo vpliv tretjih držav pri spodkopavanju demokratičnega reda v državah vzhodnega partnerstva, pa tudi vplivanje na volitve, širjenje dezinformacij in vodenje ciljnih kampanj širjenja napačnih informacij; |
| --- | --- |

(bx)

obsodijo vpliv tretjih držav pri spodkopavanju demokratičnega reda v državah vzhodnega partnerstva, pa tudi vplivanje na volitve, širjenje dezinformacij in vodenje ciljnih kampanj širjenja napačnih informacij;

| (by) | okrepijo sodelovanje pri vzpostavljanju družbene in institucionalne odpornosti držav vzhodnega partnerstva, pri tem pa se bolj osredotočijo na boj proti dezinformacijam, propagandi, manipulacijam in sovražnemu vplivu zunanjih sil, ki si prizadevajo razdeliti in destabilizirati države vzhodnega partnerstva, pa tudi spodkopati celovitost njihovih političnih procesov in odnosov z EU; pomagajo zainteresiranim državam vzhodnega partnerstva pri dejavnostih, s katerimi bi na ravni EU obravnavali zgoraj navedena sovražna dejanja, vključno z izvajanjem primerov dobre prakse in rešitev, kot sta akcijski načrt proti dezinformacijam in kodeks ravnanja EU v zvezi z dezinformacijami, pa tudi z uporabo strokovnega znanja Evropskega centra odličnosti za preprečevanje hibridnih groženj v Helsinkih, centra odličnosti StratCom Nata v Rigi ter projektne skupine EU East StratCom; |
| --- | --- |

(by)

okrepijo sodelovanje pri vzpostavljanju družbene in institucionalne odpornosti držav vzhodnega partnerstva, pri tem pa se bolj osredotočijo na boj proti dezinformacijam, propagandi, manipulacijam in sovražnemu vplivu zunanjih sil, ki si prizadevajo razdeliti in destabilizirati države vzhodnega partnerstva, pa tudi spodkopati celovitost njihovih političnih procesov in odnosov z EU; pomagajo zainteresiranim državam vzhodnega partnerstva pri dejavnostih, s katerimi bi na ravni EU obravnavali zgoraj navedena sovražna dejanja, vključno z izvajanjem primerov dobre prakse in rešitev, kot sta akcijski načrt proti dezinformacijam in kodeks ravnanja EU v zvezi z dezinformacijami, pa tudi z uporabo strokovnega znanja Evropskega centra odličnosti za preprečevanje hibridnih groženj v Helsinkih, centra odličnosti StratCom Nata v Rigi ter projektne skupine EU East StratCom;

| (bz) | spodbujajo integrirano upravljanje meja in sodelovanje med EU in pridruženimi državami ter pospešijo sodelovanje na področju kazenskega pregona; |
| --- | --- |

(bz)

spodbujajo integrirano upravljanje meja in sodelovanje med EU in pridruženimi državami ter pospešijo sodelovanje na področju kazenskega pregona;

| (ca) | pozdravijo nadaljnje sodelovanje med EU in državami vzhodnega partnerstva, s katerim bi v skladu z globalno strategijo EU spodbujali mednarodno stabilnost in varnost, in predlagajo nove oblike prostovoljnega sodelovanja na področju varnosti in obrambe, saj gre za področje, ki bo za EU v prihodnje ob postopni vzpostavitvi evropske obrambne unije še posebej pomembno; |
| --- | --- |

(ca)

pozdravijo nadaljnje sodelovanje med EU in državami vzhodnega partnerstva, s katerim bi v skladu z globalno strategijo EU spodbujali mednarodno stabilnost in varnost, in predlagajo nove oblike prostovoljnega sodelovanja na področju varnosti in obrambe, saj gre za področje, ki bo za EU v prihodnje ob postopni vzpostavitvi evropske obrambne unije še posebej pomembno;

| (cb) | spodbujajo industrijsko sodelovanje in sodelovanje pri raziskavah in razvoju oborožitve in vojaških tehnologij ter zmogljivosti med državami članicami EU in državami vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

(cb)

spodbujajo industrijsko sodelovanje in sodelovanje pri raziskavah in razvoju oborožitve in vojaških tehnologij ter zmogljivosti med državami članicami EU in državami vzhodnega partnerstva;

| (cc) | priznajo, da bosta odsotnost EU in neukrepanje v odnosu do partnerjev v tej regiji ustvarila prostor za druge globalne akterje; okrepijo sodelovanje ali vzpostavijo forum s podobno mislečimi demokratičnimi zavezniki in mednarodnimi akterji, da bi ublažili in preprečili negativen vpliv sil tretjih držav v regiji vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

(cc)

priznajo, da bosta odsotnost EU in neukrepanje v odnosu do partnerjev v tej regiji ustvarila prostor za druge globalne akterje; okrepijo sodelovanje ali vzpostavijo forum s podobno mislečimi demokratičnimi zavezniki in mednarodnimi akterji, da bi ublažili in preprečili negativen vpliv sil tretjih držav v regiji vzhodnega partnerstva;

Lokalni in regionalni organi in civilna družba

| (cd) | priznajo prispevek akterjev civilne družbe in organizacij iz držav vzhodnega partnerstva k demokratizaciji in reformnim procesom v posameznih državah in celotni regiji vzhodnega partnerstva in pozovejo vlade držav vzhodnega partnerstva k večji odprtosti do teh akterjev in organizacij, predvsem pa k bolj smiselni in učinkoviti udeležbi pri procesih oblikovanja politik; |
| --- | --- |

(cd)

priznajo prispevek akterjev civilne družbe in organizacij iz držav vzhodnega partnerstva k demokratizaciji in reformnim procesom v posameznih državah in celotni regiji vzhodnega partnerstva in pozovejo vlade držav vzhodnega partnerstva k večji odprtosti do teh akterjev in organizacij, predvsem pa k bolj smiselni in učinkoviti udeležbi pri procesih oblikovanja politik;

| (ce) | nadaljujejo obsežen dialog z akterji civilne družbe v državah vzhodnega partnerstva in še naprej krepijo podporo EU za dejavnosti demokratično usmerjenih organizacij civilne družbe s spodbujanjem njihovih dejavnosti in varnosti ter z ohranjanjem njihovega delovnega okolja; |
| --- | --- |

(ce)

nadaljujejo obsežen dialog z akterji civilne družbe v državah vzhodnega partnerstva in še naprej krepijo podporo EU za dejavnosti demokratično usmerjenih organizacij civilne družbe s spodbujanjem njihovih dejavnosti in varnosti ter z ohranjanjem njihovega delovnega okolja;

| (cf) | povečajo prizadevanja EU za okrepitev predanosti in podpore pobudam na lokalni ravni v regijah in na podeželskih območjih, da bi razvili organizacijske in nadzorne zmogljivosti civilne družbe ter prakse lokalne demokracije; |
| --- | --- |

(cf)

povečajo prizadevanja EU za okrepitev predanosti in podpore pobudam na lokalni ravni v regijah in na podeželskih območjih, da bi razvili organizacijske in nadzorne zmogljivosti civilne družbe ter prakse lokalne demokracije;

| (cg) | okrepijo sposobnost civilne družbe, da nadzira potek reform in terja odgovornost ustreznih državnih institucij, zmanjšajo birokracijo in zagotovijo navzočnost civilne družbe na tristranskih srečanjih, tudi v vseh dialogih o človekovih pravicah ter srečanjih pridružitvenega in sodelovalnega sveta; |
| --- | --- |

(cg)

okrepijo sposobnost civilne družbe, da nadzira potek reform in terja odgovornost ustreznih državnih institucij, zmanjšajo birokracijo in zagotovijo navzočnost civilne družbe na tristranskih srečanjih, tudi v vseh dialogih o človekovih pravicah ter srečanjih pridružitvenega in sodelovalnega sveta;

| (ch) | ustanovijo regionalni center za povečanje kompetenc, izmenjavo najboljših praks in delovnih pristopov v okviru novega projekta univerze vzhodnega partnerstva v Ukrajini in s tem spodbujajo sodelovanje med civilnimi družbami držav vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

(ch)

ustanovijo regionalni center za povečanje kompetenc, izmenjavo najboljših praks in delovnih pristopov v okviru novega projekta univerze vzhodnega partnerstva v Ukrajini in s tem spodbujajo sodelovanje med civilnimi družbami držav vzhodnega partnerstva;

| (ci) | še naprej zagotavljajo strukturno finančno podporo in podporo za razvoj zmogljivosti organizacijam, ki pomagajo neodvisnim akterjem civilne družbe, ki se borijo za demokracijo; vztrajajo, da se programi EU in držav članic ter neodvisni programi v podporo demokraciji, človekovim pravicam in pravni državi, vključno z Evropsko ustanovo za demokracijo, še naprej izvajajo svobodno, brez nadlegovanja ali pravosodnih omejitev; sprejmejo vse možne ukrepe, da bi se neodvisne nevladne organizacije izognile izpodrivanju, ki se izvaja z uvajanjem sodnih omejitev in finančnih ovir, selektivne uporabe pravnih določb ali okrepljene prisotnosti nevladnih organizacij, ki jih organizira vlada; |
| --- | --- |

(ci)

še naprej zagotavljajo strukturno finančno podporo in podporo za razvoj zmogljivosti organizacijam, ki pomagajo neodvisnim akterjem civilne družbe, ki se borijo za demokracijo; vztrajajo, da se programi EU in držav članic ter neodvisni programi v podporo demokraciji, človekovim pravicam in pravni državi, vključno z Evropsko ustanovo za demokracijo, še naprej izvajajo svobodno, brez nadlegovanja ali pravosodnih omejitev; sprejmejo vse možne ukrepe, da bi se neodvisne nevladne organizacije izognile izpodrivanju, ki se izvaja z uvajanjem sodnih omejitev in finančnih ovir, selektivne uporabe pravnih določb ali okrepljene prisotnosti nevladnih organizacij, ki jih organizira vlada;

| (cj) | povečajo ozaveščenost o napadih na civilne aktiviste v državah vzhodnega partnerstva, s katerimi ekstremistične sile, pa tudi državni organi, spodkopavajo vrednote EU, mednarodne standarde na področju človekovih pravic in skupne obveznosti do EKČP; |
| --- | --- |

(cj)

povečajo ozaveščenost o napadih na civilne aktiviste v državah vzhodnega partnerstva, s katerimi ekstremistične sile, pa tudi državni organi, spodkopavajo vrednote EU, mednarodne standarde na področju človekovih pravic in skupne obveznosti do EKČP;

| (ck) | povečajo podporo in pobude EU, da bi okrepili lokalne organe in njihove partnerje ter jim omogočili izvajanje nacionalnih reform na lokalni ravni; spodbujajo vlogo lokalnih organov kot oblikovalcev politik in nosilcev odločanja ter redno izmenjavo med osrednjo in lokalno vlado o programih reform, pri čemer bi morali dejavno in vključujoče sodelovati tudi civilna družba in drugi ustrezni deležniki; |
| --- | --- |

(ck)

povečajo podporo in pobude EU, da bi okrepili lokalne organe in njihove partnerje ter jim omogočili izvajanje nacionalnih reform na lokalni ravni; spodbujajo vlogo lokalnih organov kot oblikovalcev politik in nosilcev odločanja ter redno izmenjavo med osrednjo in lokalno vlado o programih reform, pri čemer bi morali dejavno in vključujoče sodelovati tudi civilna družba in drugi ustrezni deležniki;

| (cl) | razvijejo časovne načrte in kazalnike za sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi vladami, po zgledu primerov podobnega sodelovanja s civilno družbo; |
| --- | --- |

(cl)

razvijejo časovne načrte in kazalnike za sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi vladami, po zgledu primerov podobnega sodelovanja s civilno družbo;

| (cm) | razširijo zastopanost pri oblikovanju politike vzhodnega partnerstva in izvajanju konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP) ter povečajo njene zmogljivosti za podporo lokalnim in regionalnim oblastem pri obsežnih ukrepih; v sodelovanju s konferenco CORLEAP in Evropskim odborom regij pripravijo program za krepitev zmogljivosti pri lokalnem in regionalnem upravljanju v državah vzhodnega partnerstva, ki bo zajemal tudi sistematične ukrepe za krepitev vloge lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

(cm)

razširijo zastopanost pri oblikovanju politike vzhodnega partnerstva in izvajanju konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP) ter povečajo njene zmogljivosti za podporo lokalnim in regionalnim oblastem pri obsežnih ukrepih; v sodelovanju s konferenco CORLEAP in Evropskim odborom regij pripravijo program za krepitev zmogljivosti pri lokalnem in regionalnem upravljanju v državah vzhodnega partnerstva, ki bo zajemal tudi sistematične ukrepe za krepitev vloge lokalnih in regionalnih oblasti;

| (cn) | spodbujajo odmevno sodelovanje državljanov vzhodnega partnerstva v projektih, ki jih financira EU, in njihovo odgovornost zanje, v skladu s pristopom k vrednotam in standardom EU „od spodaj navzgor“; |
| --- | --- |

(cn)

spodbujajo odmevno sodelovanje državljanov vzhodnega partnerstva v projektih, ki jih financira EU, in njihovo odgovornost zanje, v skladu s pristopom k vrednotam in standardom EU „od spodaj navzgor“;

Boljše upravljanje medijev, komunikacije in politik

| (co) | priznajo, da lahko pomanjkanje ustrezne komunikacijske in informacijske kampanje sredi dezinformacijskega vala, ki so mu izpostavljene države vzhodnega partnerstva, izniči desetletje dolgih prizadevanj, naložb in dosežkov vzhodnega partnerstva; zato okrepijo prizadevanja za strateško komuniciranje in v odprtem dialogu z državljani povečajo prepoznavnost podpore, ki jo v državah vzhodnega partnerstva na nacionalni in lokalni ravni zagotavlja EU; v zvezi s tem vzpostavijo stik ne samo s somišljeniki EU, pač pa tudi z ljudmi v majhnih skupnostih in na podeželju, vodji podjetij in skupnosti, diasporami in narodnimi manjšinami; |
| --- | --- |

(co)

priznajo, da lahko pomanjkanje ustrezne komunikacijske in informacijske kampanje sredi dezinformacijskega vala, ki so mu izpostavljene države vzhodnega partnerstva, izniči desetletje dolgih prizadevanj, naložb in dosežkov vzhodnega partnerstva; zato okrepijo prizadevanja za strateško komuniciranje in v odprtem dialogu z državljani povečajo prepoznavnost podpore, ki jo v državah vzhodnega partnerstva na nacionalni in lokalni ravni zagotavlja EU; v zvezi s tem vzpostavijo stik ne samo s somišljeniki EU, pač pa tudi z ljudmi v majhnih skupnostih in na podeželju, vodji podjetij in skupnosti, diasporami in narodnimi manjšinami;

| (cp) | se zoperstavijo dezinformacijam in propagandi, usmerjeni proti EU, s povečevanjem informacijske odpornosti državljanov EU in držav vzhodnega partnerstva ter spodbujanjem s tem povezanih priložnosti in koristi, zlasti tistih, ki izhajajo iz tesnega političnega in gospodarskega sodelovanja med EU in državami vzhodnega partnerstva ter izvajanja pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini, ki jih povezujejo z gospodarsko rastjo in večjim obsegom trgovine; |
| --- | --- |

(cp)

se zoperstavijo dezinformacijam in propagandi, usmerjeni proti EU, s povečevanjem informacijske odpornosti državljanov EU in držav vzhodnega partnerstva ter spodbujanjem s tem povezanih priložnosti in koristi, zlasti tistih, ki izhajajo iz tesnega političnega in gospodarskega sodelovanja med EU in državami vzhodnega partnerstva ter izvajanja pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini, ki jih povezujejo z gospodarsko rastjo in večjim obsegom trgovine;

| (cq) | učinkoviteje uporabijo obstoječe strukture EU, kot je projektna skupina EastStratCom Evropske službe za zunanje delovanje, za prepoznavanje in odzivanje na dezinformacije in propagandne kampanje, ki ogrožajo odnose med EU in državami vzhodnega partnerstva ter cilje teh odnosov; |
| --- | --- |

(cq)

učinkoviteje uporabijo obstoječe strukture EU, kot je projektna skupina EastStratCom Evropske službe za zunanje delovanje, za prepoznavanje in odzivanje na dezinformacije in propagandne kampanje, ki ogrožajo odnose med EU in državami vzhodnega partnerstva ter cilje teh odnosov;

| (cr) | okrepijo delegacije EU v državah vzhodnega partnerstva in jim omogočijo, da pomagajo državam vzhodnega partnerstva pri zaključitvi reform in učinkovitejši komunikaciji o tem, kako EU pomaga tamkajšnjim državljanom; razvijejo bolj horizontalne povezave in spodbujajo sodelovanje med delegacijami EU, spodbujajo redne izmenjave informacij, strokovnega znanja in drugih uspešnih delovnih pristopov; |
| --- | --- |

(cr)

okrepijo delegacije EU v državah vzhodnega partnerstva in jim omogočijo, da pomagajo državam vzhodnega partnerstva pri zaključitvi reform in učinkovitejši komunikaciji o tem, kako EU pomaga tamkajšnjim državljanom; razvijejo bolj horizontalne povezave in spodbujajo sodelovanje med delegacijami EU, spodbujajo redne izmenjave informacij, strokovnega znanja in drugih uspešnih delovnih pristopov;

| (cs) | zagotovijo dejavnejšo vlogo uradov EU za stike v državah članicah pri poudarjanju, kako pomembne so države vzhodnega partnerstva za evropski projekt; |
| --- | --- |

(cs)

zagotovijo dejavnejšo vlogo uradov EU za stike v državah članicah pri poudarjanju, kako pomembne so države vzhodnega partnerstva za evropski projekt;

| (ct) | izboljšajo izmenjavo informacij med institucijami EU, zlasti Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, ter ohranijo institucionalni spomin, predvsem v zvezi z zagotovljeno podporo in izvedenimi projekti tehnične pomoči, da bi se oprli na njihove rezultate pri pripravi novih projektov in programov; |
| --- | --- |

(ct)

izboljšajo izmenjavo informacij med institucijami EU, zlasti Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, ter ohranijo institucionalni spomin, predvsem v zvezi z zagotovljeno podporo in izvedenimi projekti tehnične pomoči, da bi se oprli na njihove rezultate pri pripravi novih projektov in programov;

| (cu) | nadgrajujejo program za mlade ambasadorje ter civilnodružbene štipendije v okviru vzhodnega partnerstva in vzpostavljajo aktivno mrežo diplomantov na podlagi obstoječih uspešnih modelov; |
| --- | --- |

(cu)

nadgrajujejo program za mlade ambasadorje ter civilnodružbene štipendije v okviru vzhodnega partnerstva in vzpostavljajo aktivno mrežo diplomantov na podlagi obstoječih uspešnih modelov;

| (cv) | spodbujajo svobodne medije in svobodo izražanja kot temeljno načelo ter tako podprejo demokratično, neodvisno, pluralistično in uravnoteženo medijsko okolje v državah vzhodnega partnerstva, v katerem bodo lokalni novinarji, oblikovalci mnenj in oporečniki varni pred nadlegovanjem in ustrahovanjem ter bo mogoč nediskriminatoren dostop do spletnih in drugih informacij ter smiselna državljanska udeležba, prav tako pa bodo zagotovljene človekove in državljanske pravice; |
| --- | --- |

(cv)

spodbujajo svobodne medije in svobodo izražanja kot temeljno načelo ter tako podprejo demokratično, neodvisno, pluralistično in uravnoteženo medijsko okolje v državah vzhodnega partnerstva, v katerem bodo lokalni novinarji, oblikovalci mnenj in oporečniki varni pred nadlegovanjem in ustrahovanjem ter bo mogoč nediskriminatoren dostop do spletnih in drugih informacij ter smiselna državljanska udeležba, prav tako pa bodo zagotovljene človekove in državljanske pravice;

| (cw) | odločneje podprejo boj proti lažnim novicam, hibridnemu vojskovanju na področju komunikacij ter degradaciji medijskih programov, saj lahko ti ogrozijo boj proti korupciji, prav tako pa naj pomagajo pri boju proti razširjanju lažnih novic zaradi pridobivanja ekonomskih ali političnih koristi; podprejo razvoj ukrepov, s katerimi bi poskrbeli za popolno preglednost pri lastništvu medijev; nudijo stalno pomoč lokalnim uradnim regulativnim agencijam v vseh državah vzhodnega partnerstva in jih spremljajo; |
| --- | --- |

(cw)

odločneje podprejo boj proti lažnim novicam, hibridnemu vojskovanju na področju komunikacij ter degradaciji medijskih programov, saj lahko ti ogrozijo boj proti korupciji, prav tako pa naj pomagajo pri boju proti razširjanju lažnih novic zaradi pridobivanja ekonomskih ali političnih koristi; podprejo razvoj ukrepov, s katerimi bi poskrbeli za popolno preglednost pri lastništvu medijev; nudijo stalno pomoč lokalnim uradnim regulativnim agencijam v vseh državah vzhodnega partnerstva in jih spremljajo;

| (cx) | podprejo programe in reforme v zvezi z medijsko in informacijsko pismenostjo, da bodo ohranili korak z digitalno dobo; |
| --- | --- |

(cx)

podprejo programe in reforme v zvezi z medijsko in informacijsko pismenostjo, da bodo ohranili korak z digitalno dobo;

| (cy) | spodbujajo oddajanje evropskih medijskih produkcij v državah vzhodnega partnerstva, pa tudi produkcij držav vzhodnega partnerstva v EU, da bi premostili razlike, ki so posledica zgodovine in lažnih informacij v zadnjih desetletjih; podpirajo lokalne medijske hiše pri dostopu do evropskih medijskih programov in tudi pobude za tesno sodelovanje med medijskimi hišami iz EU in držav vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

(cy)

spodbujajo oddajanje evropskih medijskih produkcij v državah vzhodnega partnerstva, pa tudi produkcij držav vzhodnega partnerstva v EU, da bi premostili razlike, ki so posledica zgodovine in lažnih informacij v zadnjih desetletjih; podpirajo lokalne medijske hiše pri dostopu do evropskih medijskih programov in tudi pobude za tesno sodelovanje med medijskimi hišami iz EU in držav vzhodnega partnerstva;

| (cz) | obsodijo, da oblasti zlorabljajo ukrepe v boju proti pandemiji koronavirusa za utišanje politične opozicije, civilne družbe in medijev z omejevanjem njihovih zakonitih pravic; |
| --- | --- |

(cz)

obsodijo, da oblasti zlorabljajo ukrepe v boju proti pandemiji koronavirusa za utišanje politične opozicije, civilne družbe in medijev z omejevanjem njihovih zakonitih pravic;

| (da) | okrepijo in po potrebi povečajo skupna prizadevanja EU in držav vzhodnega partnerstva za medosebne stike in izmenjave, da bi med prebivalstvom ustvarili vzajemno pozitivno podobo in izkoristili proevropsko prepričanje med državljani vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

(da)

okrepijo in po potrebi povečajo skupna prizadevanja EU in držav vzhodnega partnerstva za medosebne stike in izmenjave, da bi med prebivalstvom ustvarili vzajemno pozitivno podobo in izkoristili proevropsko prepričanje med državljani vzhodnega partnerstva;

| (db) | spodbujajo vključujoče in participativne platforme za dialog in sodelovanje, ki združujejo zainteresirane strani iz različnih sektorjev in na različnih ravneh, vključno z oblikovalci politik, gospodarskimi akterji, akademskimi krogi, civilno družbo, cerkvami, verskimi skupnostmi in državljani, ki imajo manj možnosti, s ciljem, da bi preprečili polarizacijo in ekstremistične težnje v politiki in družbi, pa tudi učinek dezinformacijskih in propagandnih kampanj; |
| --- | --- |

(db)

spodbujajo vključujoče in participativne platforme za dialog in sodelovanje, ki združujejo zainteresirane strani iz različnih sektorjev in na različnih ravneh, vključno z oblikovalci politik, gospodarskimi akterji, akademskimi krogi, civilno družbo, cerkvami, verskimi skupnostmi in državljani, ki imajo manj možnosti, s ciljem, da bi preprečili polarizacijo in ekstremistične težnje v politiki in družbi, pa tudi učinek dezinformacijskih in propagandnih kampanj;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to priporočilo Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 261, 30.8.2014, str. 4.

(2)  UL L 260, 30.8.2014, str. 4.

(3)  UL L 161, 29.5.2014, str. 3.

(4)  UL L 23, 26.1.2018, str. 4.

(5)  Priporočilo št. 1/2018 Sveta za sodelovanje med EU in Azerbajdžanom z dne 28. septembra 2018 o prednostnih nalogah partnerstva EU-Azerbajdžan, UL L 265, 24.10.2018, str. 18.

(6)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2020 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo. Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0008.

(7)  Uredba (EU) 2018/1806 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so izvzeti iz te obveznosti (UL L 303, 28.11.2018, str. 39).

(8)  UL L 289, 31.10.2013, str. 2.

(9)  UL L 128, 30.4.2014, str. 49.

(10)  12363/19 VISA 191 COEST 210.

(11)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 136.

(12)  UL C 208, 10.6.2016, str. 119.

(13)  UL C 234, 28.6.2016, str. 14.

(14)  UL C 300, 18.8.2016, str. 27.

(15)  UL C 328, 6.9.2016, str. 2.

(16)  UL C 265, 11.8.2017, str. 110.

(17)  UL C 11, 12.1.2018, str. 82.

(18)  UL C 224, 27.6.2018, str. 58.

(19)  UL C 238, 6.7.2018, str. 42.

(20)  UL C 263, 25.7.2018, str. 109.

(21)  UL C 390, 18.11.2019, str. 100.

(22)  UL C 28, 27.1.2020, str. 97.

(23)  UL C 118, 8.4.2020, str. 43.

(24)  UL C 11, 13.1.2020, str. 18.

(25)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0458.

(26)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0457.

(27)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0518.

(28)  UL C 356, 4.10.2018, str. 130.

(29)  UL C 118, 8.4.2020, str. 158.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/129 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/129

---

P9_TA(2020)0168

Zahodni Balkan po vrhu leta 2020

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Zahodnem Balkanu po vrhu leta 2020 (2019/2210(INI))

(2021/C 362/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. junija 2018, sklepov Sveta z dne 18. junija 2019 in sklepov Evropskega sveta z dne 17. in 18. oktobra 2019, s katerimi so bile preložene odločitve o začetku pristopnih pogajanj s Severno Makedonijo in Albanijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. junija 2018, sklepov Sveta z dne 18. junija 2019 in sklepov Evropskega sveta z dne 17. in 18. oktobra 2019, s katerimi so bile preložene odločitve o začetku pristopnih pogajanj s Severno Makedonijo in Albanijo,

| — | ob upoštevanju Zagrebške izjave z dne 6. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Zagrebške izjave z dne 6. maja 2020,

| — | ob upoštevanju končnega sporazuma z dne 17. junija 2018 o rešitvi sporov, opisanih v resolucijah Varnostnega sveta OZN št. 817 (1993) in 845 (1993), odpovedi začasnega sporazuma iz leta 1995 in vzpostavitvi strateškega partnerstva med Grčijo in Severno Makedonijo, imenovanega tudi Prespanski sporazum, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega sporazuma z dne 17. junija 2018 o rešitvi sporov, opisanih v resolucijah Varnostnega sveta OZN št. 817 (1993) in 845 (1993), odpovedi začasnega sporazuma iz leta 1995 in vzpostavitvi strateškega partnerstva med Grčijo in Severno Makedonijo, imenovanega tudi Prespanski sporazum,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 26. marca 2020 o začetku pristopnih pogajanj s Severno Makedonijo in Albanijo, v katerih je podprl sklepe Sveta z dne 25. marca 2020 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 26. marca 2020 o začetku pristopnih pogajanj s Severno Makedonijo in Albanijo, v katerih je podprl sklepe Sveta z dne 25. marca 2020 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2020 z naslovom Krepitev pristopnega procesa – verodostojna perspektiva EU za Zahodni Balkan (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2020 z naslovom Krepitev pristopnega procesa – verodostojna perspektiva EU za Zahodni Balkan (COM(2020)0057),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. maja 2019 o širitveni politiki EU (COM(2019)0260), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. maja 2019 o širitveni politiki EU (COM(2019)0260),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. februarja 2018 z naslovom Verodostojna širitvena perspektiva in okrepljeno sodelovanje EU z Zahodnim Balkanom (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. februarja 2018 z naslovom Verodostojna širitvena perspektiva in okrepljeno sodelovanje EU z Zahodnim Balkanom (COM(2018)0065),

| — | ob upoštevanju globalne strategije EU iz leta 2016, ki navaja, da je verodostojna širitvena politika strateška naložba v varnost in blaginjo Evrope ter da je že znatno prispevala k miru na nekdanjih vojnih območjih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije EU iz leta 2016, ki navaja, da je verodostojna širitvena politika strateška naložba v varnost in blaginjo Evrope ter da je že znatno prispevala k miru na nekdanjih vojnih območjih,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. oktobra 2013 z naslovom Širitvena strategija in glavni izzivi za obdobje 2013–2014 (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. oktobra 2013 z naslovom Širitvena strategija in glavni izzivi za obdobje 2013–2014 (COM(2013)0700),

| — | ob upoštevanju novega soglasja o širitvi, ki ga je Evropski svet decembra 2006 sprejel in nato junija 2019 potrdil v svojih sklepih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega soglasja o širitvi, ki ga je Evropski svet decembra 2006 sprejel in nato junija 2019 potrdil v svojih sklepih,

| — | ob upoštevanju končne izjave z vrha v Zagrebu z dne 24. novembra 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končne izjave z vrha v Zagrebu z dne 24. novembra 2000,

| — | ob upoštevanju izjave z vrha EU-Zahodni Balkan v Solunu 21. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav Zahodnega Balkana Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrha EU-Zahodni Balkan v Solunu 21. junija 2003 glede možnosti pridružitve držav Zahodnega Balkana Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju izjave iz Sofije, podane na vrhu EU-Zahodni Balkan 17. maja 2018, in agende prednostnih nalog iz Sofije, priložene tej izjavi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Sofije, podane na vrhu EU-Zahodni Balkan 17. maja 2018, in agende prednostnih nalog iz Sofije, priložene tej izjavi,

| — | ob upoštevanju berlinskega procesa, ki se je začel 28. avgusta 2014, zlasti izjave zunanjih ministrov Zahodnega Balkana z dne 27. avgusta 2015 o regionalnem sodelovanju in dvostranskih sporih ter ustanovitve regionalnega urada za sodelovanje mladih, in nadaljnjih vrhov na Dunaju (2015), v Parizu (2016), v Trstu (2017), v Londonu (2018) in v Poznanju (2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju berlinskega procesa, ki se je začel 28. avgusta 2014, zlasti izjave zunanjih ministrov Zahodnega Balkana z dne 27. avgusta 2015 o regionalnem sodelovanju in dvostranskih sporih ter ustanovitve regionalnega urada za sodelovanje mladih, in nadaljnjih vrhov na Dunaju (2015), v Parizu (2016), v Trstu (2017), v Londonu (2018) in v Poznanju (2019),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 29. in 30. aprila 1997 o uporabi pogojenosti za razvoj skladne strategije EU za odnose z državami v tej regiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 29. in 30. aprila 1997 o uporabi pogojenosti za razvoj skladne strategije EU za odnose z državami v tej regiji,

| — | ob upoštevanju skupne izjave ministrov za zunanje zadeve 13 držav članic EU z dne 11. junija 2019 o zavezanosti EU vključevanju Zahodnega Balkana v evropske povezave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave ministrov za zunanje zadeve 13 držav članic EU z dne 11. junija 2019 o zavezanosti EU vključevanju Zahodnega Balkana v evropske povezave,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrha med Evropskim parlamentom in predsedniki parlamentov Zahodnega Balkana, ki ga je 28. januarja 2020 sklical predsednik Evropskega parlamenta skupaj z vodstvom parlamentov Zahodnega Balkana, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrha med Evropskim parlamentom in predsedniki parlamentov Zahodnega Balkana, ki ga je 28. januarja 2020 sklical predsednik Evropskega parlamenta skupaj z vodstvom parlamentov Zahodnega Balkana,

| — | ob upoštevanju neformalnega srečanja z dne 16. februarja 2020, na katerem so se zbrali voditelji držav Zahodnega Balkana, predsednik Evropskega sveta, predsednica Evropske komisije, visoki predstavnik EU za zunanje zadeve in varnostno politiko ter predsednik vlade Republike Hrvaške kot predsedujoči Svetu Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neformalnega srečanja z dne 16. februarja 2020, na katerem so se zbrali voditelji držav Zahodnega Balkana, predsednik Evropskega sveta, predsednica Evropske komisije, visoki predstavnik EU za zunanje zadeve in varnostno politiko ter predsednik vlade Republike Hrvaške kot predsedujoči Svetu Evropske unije,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 31. oktobra 2019 z naslovom Začetek pristopnih pogajanj s Severno Makedonijo in Albanijo: ohraniti je treba verodostojnost in geostrateške interese EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 31. oktobra 2019 z naslovom Začetek pristopnih pogajanj s Severno Makedonijo in Albanijo: ohraniti je treba verodostojnost in geostrateške interese EU (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij o širitvenem svežnju 2019, sprejetega 13. februarja 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij o širitvenem svežnju 2019, sprejetega 13. februarja 2020 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o spominski slovesnosti v Srebrenici (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o spominski slovesnosti v Srebrenici (3),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 27. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 27. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III) (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2019 o začetku pristopnih pogajanj s Severno Makedonijo in Albanijo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2019 o začetku pristopnih pogajanj s Severno Makedonijo in Albanijo (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o stališču Evropskega parlamenta o konferenci o prihodnosti Evrope (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o stališču Evropskega parlamenta o konferenci o prihodnosti Evrope (6),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. junija 2020 o krepitvi sodelovanja s partnericami z Zahodnega Balkana na področju migracij in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. junija 2020 o krepitvi sodelovanja s partnericami z Zahodnega Balkana na področju migracij in varnosti,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2020 z naslovom Podpora Zahodnemu Balkanu pri soočanju s COVID-19 in okrevanju po pandemiji (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2020 z naslovom Podpora Zahodnemu Balkanu pri soočanju s COVID-19 in okrevanju po pandemiji (COM(2020)0315),

| — | ob upoštevanju člena 118 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 118 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za mednarodno trgovino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za mednarodno trgovino,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0091/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0091/2020),

| A. | ker širitev ni zgolj ena najuspešnejših in najbolj strateških politik EU, temveč tudi najučinkovitejši zunanjepolitični instrument, ki prispeva k širitvi dometa temeljnih vrednost Unije, tj. spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, spodbujanja miru in blaginje, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin po vsej Evropi; |
| --- | --- |

A.

ker širitev ni zgolj ena najuspešnejših in najbolj strateških politik EU, temveč tudi najučinkovitejši zunanjepolitični instrument, ki prispeva k širitvi dometa temeljnih vrednost Unije, tj. spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, spodbujanja miru in blaginje, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin po vsej Evropi;

| B. | ker je proces širitve sestavni del evropskega povezovanja in ostaja strateško pomemben za Evropsko unijo; |
| --- | --- |

B.

ker je proces širitve sestavni del evropskega povezovanja in ostaja strateško pomemben za Evropsko unijo;

| C. | ker je na dosežkih temelječa možnost polnopravnega članstva v EU za države Zahodnega Balkana v političnem, varnostnem in gospodarskem interesu same Unije; |
| --- | --- |

C.

ker je na dosežkih temelječa možnost polnopravnega članstva v EU za države Zahodnega Balkana v političnem, varnostnem in gospodarskem interesu same Unije;

| D. | ker je možnost članstva v EU ključno geopolitično vprašanje za združitev evropske celine in glavna spodbuda za reforme v državah Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

D.

ker je možnost članstva v EU ključno geopolitično vprašanje za združitev evropske celine in glavna spodbuda za reforme v državah Zahodnega Balkana;

| E. | ker so države Zahodnega Balkana z geografskega, zgodovinskega in kulturnega vidika del Evrope ter je njihovo povezovanje z Evropsko unijo ključnega pomena, da se za celino kot celoto, živečo v svobodi in miru, zagotovita stabilnost in varnost; |
| --- | --- |

E.

ker so države Zahodnega Balkana z geografskega, zgodovinskega in kulturnega vidika del Evrope ter je njihovo povezovanje z Evropsko unijo ključnega pomena, da se za celino kot celoto, živečo v svobodi in miru, zagotovita stabilnost in varnost;

| F. | ker proces širitve EU ni enosmerna cesta, temveč je treba na obeh straneh upoštevati zaveze, prav tako pa temelji na tem, da tako Evropska unija kot države kandidatke izpolnijo svoje obljube; |
| --- | --- |

F.

ker proces širitve EU ni enosmerna cesta, temveč je treba na obeh straneh upoštevati zaveze, prav tako pa temelji na tem, da tako Evropska unija kot države kandidatke izpolnijo svoje obljube;

| G. | ker je izboljšana metodologija, ki jo je predlagala Komisija, namenjena uvedbi nove dinamike v proces širitve in zagotavlja nov zagon za preobrazbo pristopnih držav; |
| --- | --- |

G.

ker je izboljšana metodologija, ki jo je predlagala Komisija, namenjena uvedbi nove dinamike v proces širitve in zagotavlja nov zagon za preobrazbo pristopnih držav;

| H. | ker je EU vodilna vlagateljica, trgovinska partnerica in donatorka v tej regiji; |
| --- | --- |

H.

ker je EU vodilna vlagateljica, trgovinska partnerica in donatorka v tej regiji;

| I. | ker je Evropski parlament v svojih resolucijah pozdravil napredek, ki sta ga dosegli Severna Makedonija in Albanija; ker je na podlagi tega napredka Parlament soglašal z dodelitvijo nagrade za uspešnost v okviru instrumenta za predpristopno pomoč Severni Makedoniji in Albaniji; |
| --- | --- |

I.

ker je Evropski parlament v svojih resolucijah pozdravil napredek, ki sta ga dosegli Severna Makedonija in Albanija; ker je na podlagi tega napredka Parlament soglašal z dodelitvijo nagrade za uspešnost v okviru instrumenta za predpristopno pomoč Severni Makedoniji in Albaniji;

| J. | ker je vrh v Zagrebu leta 2020 potrdil pomen demokracije in pravne države ter pozval EU, naj še okrepi svoje sodelovanje z regijo; |
| --- | --- |

J.

ker je vrh v Zagrebu leta 2020 potrdil pomen demokracije in pravne države ter pozval EU, naj še okrepi svoje sodelovanje z regijo;

| K. | ker Evropski parlament obžaluje, da Evropski svet leta 2019 ni pristal na začetek pristopnih pogajanj s Severno Makedonijo in Albanijo; ker je dejstvo, da se niso upoštevala priporočila Komisije iz let 2018 in 2019, ki jih je potrdil Parlament, spodkopalo verodostojnost Evropske unije, prispevalo k vzponu populizma, nacionalizma in nezaupanja v EU, ogrozilo prizadevanja držav kandidatk, prineslo tveganje za nastanek politične praznine in opogumilo tretje akterje, ki želijo doseči politični vpliv v tej regiji, v škodo procesa povezovanja EU; |
| --- | --- |

K.

ker Evropski parlament obžaluje, da Evropski svet leta 2019 ni pristal na začetek pristopnih pogajanj s Severno Makedonijo in Albanijo; ker je dejstvo, da se niso upoštevala priporočila Komisije iz let 2018 in 2019, ki jih je potrdil Parlament, spodkopalo verodostojnost Evropske unije, prispevalo k vzponu populizma, nacionalizma in nezaupanja v EU, ogrozilo prizadevanja držav kandidatk, prineslo tveganje za nastanek politične praznine in opogumilo tretje akterje, ki želijo doseči politični vpliv v tej regiji, v škodo procesa povezovanja EU;

| L. | ker se s procesom širitve spodbujajo in krepijo zmogljivosti za reševanje dvostranskih sporov in se skuša doseči spravo med družbami v tej regiji; |
| --- | --- |

L.

ker se s procesom širitve spodbujajo in krepijo zmogljivosti za reševanje dvostranskih sporov in se skuša doseči spravo med družbami v tej regiji;

| M. | ker bi si morale države Zahodnega Balkana bolj prizadevati, da bi odpravile politično polarizacijo in dolgotrajne parlamentarne bojkote ter okrepile parlamentarni nadzor; |
| --- | --- |

M.

ker bi si morale države Zahodnega Balkana bolj prizadevati, da bi odpravile politično polarizacijo in dolgotrajne parlamentarne bojkote ter okrepile parlamentarni nadzor;

| N. | ker Evropski parlament ostaja zanesljiv partner držav v procesu pristopa k EU in zagovornik procesa širitve kot pozitivnega mehanizma Evropske unije za spodbujanje reform, namenjenih institucionalni in socialno-ekonomski krepitvi teh držav v korist njihovih državljanov; |
| --- | --- |

N.

ker Evropski parlament ostaja zanesljiv partner držav v procesu pristopa k EU in zagovornik procesa širitve kot pozitivnega mehanizma Evropske unije za spodbujanje reform, namenjenih institucionalni in socialno-ekonomski krepitvi teh držav v korist njihovih državljanov;

| O. | ker je bilo v solunski agendi in izjavi iz Sofije poudarjeno, da bo posebna pozornost namenjena ustvarjanju dodatnih priložnosti za mlade, ob zagotavljanju, da bo to prispevalo k socialno-ekonomskemu razvoju Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

O.

ker je bilo v solunski agendi in izjavi iz Sofije poudarjeno, da bo posebna pozornost namenjena ustvarjanju dodatnih priložnosti za mlade, ob zagotavljanju, da bo to prispevalo k socialno-ekonomskemu razvoju Zahodnega Balkana;

| P. | ker je Evropski parlament zavezan okrepitvi svoje politične in institucionalne podpore za demokratične in gospodarske reforme v tej regiji in pomoči državam Zahodnega Balkana v procesu pristopa k EU; |
| --- | --- |

P.

ker je Evropski parlament zavezan okrepitvi svoje politične in institucionalne podpore za demokratične in gospodarske reforme v tej regiji in pomoči državam Zahodnega Balkana v procesu pristopa k EU;

| Q. | ker politične smernice Komisije za obdobje 2019–2024 potrjujejo evropsko perspektivo Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

Q.

ker politične smernice Komisije za obdobje 2019–2024 potrjujejo evropsko perspektivo Zahodnega Balkana;

| R. | ker sta se podpredsednik/visoki predstavnik Josep Borrel in komisar Olivér Várhelyi med predstavitvijo pred Evropskim parlamentom zavezala, da bosta prednostno obravnavala proces širitve, pri čemer sta zagotovila, da bosta pospešila strukturne in institucionalne reforme ter proces povezovanja na Zahodnem Balkanu; |
| --- | --- |

R.

ker sta se podpredsednik/visoki predstavnik Josep Borrel in komisar Olivér Várhelyi med predstavitvijo pred Evropskim parlamentom zavezala, da bosta prednostno obravnavala proces širitve, pri čemer sta zagotovila, da bosta pospešila strukturne in institucionalne reforme ter proces povezovanja na Zahodnem Balkanu;

| S. | ker ambiciozna širitvena politika zahteva zadostna proračunska sredstva; ker bi moral Svet zagotoviti dovolj proračunskih sredstev v podporo širitveni politiki; |
| --- | --- |

S.

ker ambiciozna širitvena politika zahteva zadostna proračunska sredstva; ker bi moral Svet zagotoviti dovolj proračunskih sredstev v podporo širitveni politiki;

| T. | ker mora EU okrepiti tudi mehanizme pravne države znotraj Unije in pripraviti ambiciozen program za konferenco o prihodnosti Evrope; |
| --- | --- |

T.

ker mora EU okrepiti tudi mehanizme pravne države znotraj Unije in pripraviti ambiciozen program za konferenco o prihodnosti Evrope;

| U. | ker sta evropska blaginja in varnost tesno povezani s procesom povezovanja ter spodbujanjem miru, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in pravne države v regiji Zahodnega Balkana ter prihodnosti držav te regije v močni in reformirani EU; |
| --- | --- |

U.

ker sta evropska blaginja in varnost tesno povezani s procesom povezovanja ter spodbujanjem miru, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in pravne države v regiji Zahodnega Balkana ter prihodnosti držav te regije v močni in reformirani EU;

| V. | ker se je Komisija v svojem sporočilu z dne 5. februarja 2020 zavezala, da bo predstavila sporočilo, v katerem bo opredelila ukrepe za izvedbo temeljnih reform, tudi kar zadeva pravno državo; |
| --- | --- |

V.

ker se je Komisija v svojem sporočilu z dne 5. februarja 2020 zavezala, da bo predstavila sporočilo, v katerem bo opredelila ukrepe za izvedbo temeljnih reform, tudi kar zadeva pravno državo;

| W. | ker je EU mobilizirala 3,3 milijarde EUR za odzivanje na pandemijo koronavirusa na Zahodnem Balkanu, od tega 38 milijonov EUR za takojšnjo podporo zdravstvenemu sektorju, 389 milijonov EUR za socialno in gospodarsko okrevanje, 750 milijonov EUR za makrofinančno pomoč, 455 milijonov EUR za oživitev gospodarstva in 1,7 milijarde EUR za preferenčna posojila Evropske investicijske banke; |
| --- | --- |

W.

ker je EU mobilizirala 3,3 milijarde EUR za odzivanje na pandemijo koronavirusa na Zahodnem Balkanu, od tega 38 milijonov EUR za takojšnjo podporo zdravstvenemu sektorju, 389 milijonov EUR za socialno in gospodarsko okrevanje, 750 milijonov EUR za makrofinančno pomoč, 455 milijonov EUR za oživitev gospodarstva in 1,7 milijarde EUR za preferenčna posojila Evropske investicijske banke;

| X. | ker so imele države Zahodnega Balkana koristi od mehanizma EU na področju civilne zaščite, skupnega javnega naročanja medicinske opreme, izvzetja iz sistema EU za izvozna dovoljenja za osebno zaščitno opremo in „zelenih pasov“ za osnovno blago; |
| --- | --- |

X.

ker so imele države Zahodnega Balkana koristi od mehanizma EU na področju civilne zaščite, skupnega javnega naročanja medicinske opreme, izvzetja iz sistema EU za izvozna dovoljenja za osebno zaščitno opremo in „zelenih pasov“ za osnovno blago;

| 1. | priporoči Svetu, Komisiji ter podpredsednici Komisije in visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj:






  (a) | podprejo evropsko perspektivo držav Zahodnega Balkana ter izboljšajo proces pristopa, v ta namen pa zagotovijo, da bo krepil temeljne vrednote in načela pravne države ter prinesel trajnostne demokratične, gospodarske in ekološke spremembe in socialno konvergenco, prav tako pa naj poskrbijo za dobre sosedske odnose in regionalno sodelovanje, saj gre za bistvena elementa širitve in stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, ter zagotovijo, da bo širitev Unije potekala vzporedno z razpravami o prihodnosti Evrope in notranjo reformo EU; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

podprejo evropsko perspektivo držav Zahodnega Balkana ter izboljšajo proces pristopa, v ta namen pa zagotovijo, da bo krepil temeljne vrednote in načela pravne države ter prinesel trajnostne demokratične, gospodarske in ekološke spremembe in socialno konvergenco, prav tako pa naj poskrbijo za dobre sosedske odnose in regionalno sodelovanje, saj gre za bistvena elementa širitve in stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, ter zagotovijo, da bo širitev Unije potekala vzporedno z razpravami o prihodnosti Evrope in notranjo reformo EU;

| (b) | povečajo prizadevanja za oblikovanje politične volje med državami članicami pri doseganju napredka glede širitve na Zahodni Balkan, namesto da bi dopustile, da bi napredek ovirali notranji procesi EU, ter izboljšajo politične in strateške smernice splošne politike v tej regiji; |
| --- | --- |

(b)

povečajo prizadevanja za oblikovanje politične volje med državami članicami pri doseganju napredka glede širitve na Zahodni Balkan, namesto da bi dopustile, da bi napredek ovirali notranji procesi EU, ter izboljšajo politične in strateške smernice splošne politike v tej regiji;

| (c) | nadaljujejo širitev, saj je ta potrebna za verodostojnost, uspeh ter vpliv EU v regiji in zunaj nje; |
| --- | --- |

(c)

nadaljujejo širitev, saj je ta potrebna za verodostojnost, uspeh ter vpliv EU v regiji in zunaj nje;

| (d) | pospešijo pristopni proces držav, ki so se politično in upravno zavezale izvajanju reform, povezanih z EU; |
| --- | --- |

(d)

pospešijo pristopni proces držav, ki so se politično in upravno zavezale izvajanju reform, povezanih z EU;

| (e) | zagotovijo, da bo izboljšana metodologija ohranila polnopravno članstvo v EU kot končni cilj in da bo EU določila in dosledno uporabljala bolj predvidljiva pravila in merila, temelječa na pogojenosti ter možnosti razveljavitve, da bo pristopni proces postal bolj dinamičen in da bo z uporabo spremenjene metodologije znova postal verodostojen; |
| --- | --- |

(e)

zagotovijo, da bo izboljšana metodologija ohranila polnopravno članstvo v EU kot končni cilj in da bo EU določila in dosledno uporabljala bolj predvidljiva pravila in merila, temelječa na pogojenosti ter možnosti razveljavitve, da bo pristopni proces postal bolj dinamičen in da bo z uporabo spremenjene metodologije znova postal verodostojen;

| (f) | zagotovijo, da večji poudarek na političnem značaju procesa, kot je predstavljen v predlogu Komisije za revidirano metodologijo širitve, ne nadomešča vrednotenj po izpolnitvi meril na strokovni ravni in ovira zavezanosti EU procesu širitve, ki temelji na dosežkih; |
| --- | --- |

(f)

zagotovijo, da večji poudarek na političnem značaju procesa, kot je predstavljen v predlogu Komisije za revidirano metodologijo širitve, ne nadomešča vrednotenj po izpolnitvi meril na strokovni ravni in ovira zavezanosti EU procesu širitve, ki temelji na dosežkih;

| (g) | zagotovijo, da bo združevanje področij politike povečalo poglobljenost in kakovost ter trajnost reform in prineslo konkretne rezultate v državah pristopa, ob tem pa omogočilo sočasna pogajanja o različnih poglavjih; |
| --- | --- |

(g)

zagotovijo, da bo združevanje področij politike povečalo poglobljenost in kakovost ter trajnost reform in prineslo konkretne rezultate v državah pristopa, ob tem pa omogočilo sočasna pogajanja o različnih poglavjih;

| (h) | zagotovijo jasna, pregledna in dosledna pristopna merila ter nepretrgano politično in tehnično podporo med celotnim procesom, tudi parlamentom, da se zagotovi njihov neodvisni nadzor, prav tako pa izboljšajo merjenje napredka na kraju samem, tako da se bo vsaka država pristopa ocenjevala na podlagi pogojevanja in načela lastnih dosežkov; |
| --- | --- |

(h)

zagotovijo jasna, pregledna in dosledna pristopna merila ter nepretrgano politično in tehnično podporo med celotnim procesom, tudi parlamentom, da se zagotovi njihov neodvisni nadzor, prav tako pa izboljšajo merjenje napredka na kraju samem, tako da se bo vsaka država pristopa ocenjevala na podlagi pogojevanja in načela lastnih dosežkov;

| (i) | zagotovijo neprekinjenost, odgovornost, doslednost in predvidljivost širitvenega procesa, tako da novo metodologijo Komisije uvedejo kot dolgoročno prilagoditev politike ter se vzdržijo priložnostnega spreminjanja procesa in njegovih parametrov na podlagi političnih premislekov posameznih držav članic; zagotovijo, da pristopna merila in podpora temeljijo na pridobljenih spoznanjih, da se prepreči ponavljanje starih napak in izboljša pristopni proces; |
| --- | --- |

(i)

zagotovijo neprekinjenost, odgovornost, doslednost in predvidljivost širitvenega procesa, tako da novo metodologijo Komisije uvedejo kot dolgoročno prilagoditev politike ter se vzdržijo priložnostnega spreminjanja procesa in njegovih parametrov na podlagi političnih premislekov posameznih držav članic; zagotovijo, da pristopna merila in podpora temeljijo na pridobljenih spoznanjih, da se prepreči ponavljanje starih napak in izboljša pristopni proces;

| (j) | omogočijo uporabo izboljšane metodologije za države pristopa, ki se že pogajajo, če se bodo te države odločile zanjo, da se omogoči učinkovito in trajno približevanje evropskim standardom; |
| --- | --- |

(j)

omogočijo uporabo izboljšane metodologije za države pristopa, ki se že pogajajo, če se bodo te države odločile zanjo, da se omogoči učinkovito in trajno približevanje evropskim standardom;

| (k) | povečajo politične in ekonomske spodbude za države Zahodnega Balkana in povečajo skladnost med procesom širitve in političnimi pobudami v EU, in sicer prek letnih regionalnih srečanj ob robu srečanj Evropskega sveta z voditelji držav Zahodnega Balkana, da bi zagotovili redno udeležbo predstavnikov držav Zahodnega Balkana na zasedanjih Evropskega sveta, v Političnemu in varnostnemu odboru ter v delovnih skupinah Komisije; |
| --- | --- |

(k)

povečajo politične in ekonomske spodbude za države Zahodnega Balkana in povečajo skladnost med procesom širitve in političnimi pobudami v EU, in sicer prek letnih regionalnih srečanj ob robu srečanj Evropskega sveta z voditelji držav Zahodnega Balkana, da bi zagotovili redno udeležbo predstavnikov držav Zahodnega Balkana na zasedanjih Evropskega sveta, v Političnemu in varnostnemu odboru ter v delovnih skupinah Komisije;

| (l) | spodbujajo postopno vključevanje držav pristopnic v procese, sektorske politike in programe EU pred njihovim pristopom, tudi prek ciljno usmerjene finančne podpore prek skladov EU, da bi zagotovili oprijemljive koristi za državljane, zlasti za otroke in mlade, ter okrepili predpristopno pomoč in prisotnost EU v teh državah, preden postanejo polnopravne članice; |
| --- | --- |

(l)

spodbujajo postopno vključevanje držav pristopnic v procese, sektorske politike in programe EU pred njihovim pristopom, tudi prek ciljno usmerjene finančne podpore prek skladov EU, da bi zagotovili oprijemljive koristi za državljane, zlasti za otroke in mlade, ter okrepili predpristopno pomoč in prisotnost EU v teh državah, preden postanejo polnopravne članice;

| (m) | podpirajo okrepljeno vlogo parlamentov v pristopnem procesu prek vzpostavljenih forumov ter dosledno spodbujajo nove pobude, kot je vrh predsednikov parlamentov, ki so ga 28. januarja 2020 prvič sklicali predsednik Evropskega parlamenta in predsedniki parlamentov držav Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

(m)

podpirajo okrepljeno vlogo parlamentov v pristopnem procesu prek vzpostavljenih forumov ter dosledno spodbujajo nove pobude, kot je vrh predsednikov parlamentov, ki so ga 28. januarja 2020 prvič sklicali predsednik Evropskega parlamenta in predsedniki parlamentov držav Zahodnega Balkana;

| (n) | omogočijo in spodbujajo tesnejše sodelovanje poslancev parlamentov držav, ki se pogajajo, pri delu Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

(n)

omogočijo in spodbujajo tesnejše sodelovanje poslancev parlamentov držav, ki se pogajajo, pri delu Evropskega parlamenta;

| (o) | vključijo predstavnike držav Zahodnega Balkana v konferenco o prihodnosti Evrope s posebnim poudarkom na udeležbi mladih; |
| --- | --- |

(o)

vključijo predstavnike držav Zahodnega Balkana v konferenco o prihodnosti Evrope s posebnim poudarkom na udeležbi mladih;

| (p) | okrepijo mehanizem pogojevanja in vztrajajo pri možnosti razveljavitve pristopnega procesa z uporabo objektivnih meril pri odločanju o tem, ali naj se pogajanja odložijo ali prekinejo; zagotovijo, da Komisija proces začne po temeljitem razmisleku in v odziv na predlog držav članic ali Evropskega parlamenta, pri tem pa naj upoštevajo, da se načelo klavzule o neravnovesju in možnost razveljavitve že uporabljata v sedanjih pogajalskih okvirih za Srbijo in Črno goro; zagotovijo, da mehanizem pogojenosti in prekinitve spremlja zanesljivo obveščanje s strani institucij EU o podrobnostih v zvezi z morebitno prekinitvijo; |
| --- | --- |

(p)

okrepijo mehanizem pogojevanja in vztrajajo pri možnosti razveljavitve pristopnega procesa z uporabo objektivnih meril pri odločanju o tem, ali naj se pogajanja odložijo ali prekinejo; zagotovijo, da Komisija proces začne po temeljitem razmisleku in v odziv na predlog držav članic ali Evropskega parlamenta, pri tem pa naj upoštevajo, da se načelo klavzule o neravnovesju in možnost razveljavitve že uporabljata v sedanjih pogajalskih okvirih za Srbijo in Črno goro; zagotovijo, da mehanizem pogojenosti in prekinitve spremlja zanesljivo obveščanje s strani institucij EU o podrobnostih v zvezi z morebitno prekinitvijo;

| (q) | povečajo odgovornost držav članic pri pristopnem procesu, tako da k sodelovanju povabijo več strokovnjakov za vladavino prava in druga področja iz držav članic, pa tudi predstavnike civilne družbe in zagovornike človekovih pravic, prav tako pa naj izboljšajo merjenje celotnega napredka, pri tem pa še naprej upoštevajo dolgoročne objektivne standarde, preprečijo zlorabo tehničnih vidikov pristopnega procesa v politične namene ter se opirajo na poročila o spremljanju in priporočila Sveta Evrope in drugih organov za določanje standardov; |
| --- | --- |

(q)

povečajo odgovornost držav članic pri pristopnem procesu, tako da k sodelovanju povabijo več strokovnjakov za vladavino prava in druga področja iz držav članic, pa tudi predstavnike civilne družbe in zagovornike človekovih pravic, prav tako pa naj izboljšajo merjenje celotnega napredka, pri tem pa še naprej upoštevajo dolgoročne objektivne standarde, preprečijo zlorabo tehničnih vidikov pristopnega procesa v politične namene ter se opirajo na poročila o spremljanju in priporočila Sveta Evrope in drugih organov za določanje standardov;

| (r) | priznajo, da berlinski proces podpira in dopolnjuje širitveno politiko EU in ga ni mogoče obravnavati kot alternativo pristopu ali kot podvajanje prizadevanj v okviru širitve; |
| --- | --- |

(r)

priznajo, da berlinski proces podpira in dopolnjuje širitveno politiko EU in ga ni mogoče obravnavati kot alternativo pristopu ali kot podvajanje prizadevanj v okviru širitve;

| (s) | priznajo, da je začetek pristopnih pogajanj z Albanijo in Severno Makedonijo v političnem, varnostnem in gospodarskem interesu Unije; |
| --- | --- |

(s)

priznajo, da je začetek pristopnih pogajanj z Albanijo in Severno Makedonijo v političnem, varnostnem in gospodarskem interesu Unije;

| (t) | potrdijo, da je odločitev Evropskega sveta, da junija 2018, junija 2019 in oktobra 2019 ne začne pristopnih pogajanj z Albanijo in Severno Makedonijo, škodila vlogi EU v regiji, negativno vplivala na javno mnenje v zvezi s pristopom k EU ter poslala negativno sporočilo državam Zahodnega Balkana, prav tako pa naj priznajo, da bi z začetkom pristopnih pogajanj procesu povrnili verodostojnost, kakor priporočata Evropski parlament in Komisija; |
| --- | --- |

(t)

potrdijo, da je odločitev Evropskega sveta, da junija 2018, junija 2019 in oktobra 2019 ne začne pristopnih pogajanj z Albanijo in Severno Makedonijo, škodila vlogi EU v regiji, negativno vplivala na javno mnenje v zvezi s pristopom k EU ter poslala negativno sporočilo državam Zahodnega Balkana, prav tako pa naj priznajo, da bi z začetkom pristopnih pogajanj procesu povrnili verodostojnost, kakor priporočata Evropski parlament in Komisija;

| (u) | Kosovu čim prej odobrijo liberalizacijo vizumskega režima, saj so vsa merila izpolnjena od julija 2018; |
| --- | --- |

(u)

Kosovu čim prej odobrijo liberalizacijo vizumskega režima, saj so vsa merila izpolnjena od julija 2018;

| (v) | povečajo dinamiko pogajanj, da bi pospešile pristop Črne gore in Srbije; |
| --- | --- |

(v)

povečajo dinamiko pogajanj, da bi pospešile pristop Črne gore in Srbije;

| (w) | primat demokracije in pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin znova postavijo v središče procesa širitve, tako da kot prva odprejo in kot zadnja zaprejo poglavja v zvezi s pravosodjem, korupcijo in organiziranim kriminalom, pa tudi tista v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic, vključno s pravicami manjšin, ter medijsko svobodo in svobodo izražanja; |
| --- | --- |

(w)

primat demokracije in pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin znova postavijo v središče procesa širitve, tako da kot prva odprejo in kot zadnja zaprejo poglavja v zvezi s pravosodjem, korupcijo in organiziranim kriminalom, pa tudi tista v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic, vključno s pravicami manjšin, ter medijsko svobodo in svobodo izražanja;

| (x) | se osredotočijo na krepitev institucionalne in upravne zmogljivosti za povečanje preglednosti in učinkovitosti dobrega upravljanja na vseh ravneh; |
| --- | --- |

(x)

se osredotočijo na krepitev institucionalne in upravne zmogljivosti za povečanje preglednosti in učinkovitosti dobrega upravljanja na vseh ravneh;

| (y) | uporabijo izkušnje iz nedavnih širitev, vključno s tistimi, pridobljenimi s srednjeevropskimi državami; |
| --- | --- |

(y)

uporabijo izkušnje iz nedavnih širitev, vključno s tistimi, pridobljenimi s srednjeevropskimi državami;

| (z) | še naprej sodelujejo z državami Zahodnega Balkana na področju boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

(z)

še naprej sodelujejo z državami Zahodnega Balkana na področju boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu;

| (aa) | zagotovijo osredotočanje na krepitev državnih zmogljivosti, izvrševanje sodb, pravosodne reforme in prizadevanja za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

(aa)

zagotovijo osredotočanje na krepitev državnih zmogljivosti, izvrševanje sodb, pravosodne reforme in prizadevanja za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu;

| (ab) | vztrajajo pri spoštovanju in doslednem izvajanju sodb domačih in mednarodnih sodišč, tudi sodb ustavnih sodišč in vseh sodb Evropskega sodišča za človekove pravice, Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo in njegovega naslednika mednarodnega rezidualnega mehanizma za kazenska sodišča, posebnega sodišča in posebnega tožilstva za vojne zločine na Kosovu, pa tudi priporočil organov za spremljanje Sveta Evrope, tudi Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti; |
| --- | --- |

(ab)

vztrajajo pri spoštovanju in doslednem izvajanju sodb domačih in mednarodnih sodišč, tudi sodb ustavnih sodišč in vseh sodb Evropskega sodišča za človekove pravice, Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo in njegovega naslednika mednarodnega rezidualnega mehanizma za kazenska sodišča, posebnega sodišča in posebnega tožilstva za vojne zločine na Kosovu, pa tudi priporočil organov za spremljanje Sveta Evrope, tudi Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti;

| (ac) | pozovejo države Zahodnega Balkana, naj izpolnjujejo svoje mednarodne obveznosti pri pregonu vojnih zločinov ter odločanju o usodi pogrešanih oseb; se zavzemajo za tesno sodelovanje z mednarodnim rezidualnim mehanizmom za kazenska sodišča, posebnim sodiščem in posebnim tožilstvom za vojne zločine na Kosovu ter izrecno podprejo delo in ugotovitve Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo, prav tako pa spodbujajo in razširjajo njegovo delo in dediščino med državljani; obsodijo vse poskuse poveličevanja vojnih zločincev in zanikanja zgodovinskih dejstev ter v zvezi s tem podprejo regionalno komisijo za ugotavljanje dejstev o vojnih hudodelstvih in drugih hudih kršitvah človekovih pravic, zagrešenih na ozemlju nekdanje Jugoslavije (pobuda RECOM); |
| --- | --- |

(ac)

pozovejo države Zahodnega Balkana, naj izpolnjujejo svoje mednarodne obveznosti pri pregonu vojnih zločinov ter odločanju o usodi pogrešanih oseb; se zavzemajo za tesno sodelovanje z mednarodnim rezidualnim mehanizmom za kazenska sodišča, posebnim sodiščem in posebnim tožilstvom za vojne zločine na Kosovu ter izrecno podprejo delo in ugotovitve Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo, prav tako pa spodbujajo in razširjajo njegovo delo in dediščino med državljani; obsodijo vse poskuse poveličevanja vojnih zločincev in zanikanja zgodovinskih dejstev ter v zvezi s tem podprejo regionalno komisijo za ugotavljanje dejstev o vojnih hudodelstvih in drugih hudih kršitvah človekovih pravic, zagrešenih na ozemlju nekdanje Jugoslavije (pobuda RECOM);

| (ad) | povečajo udeležbo EU pri reševanju dvostranskih vprašanj, spodbujanju dobrih sosedskih odnosov in regionalnega sodelovanja s krepitvijo zaupanja in prizadevanji za mediacijo ter pozovejo države Zahodnega Balkana, naj se zavežejo spravi in mirnim rešitvam za dolgotrajne spore; |
| --- | --- |

(ad)

povečajo udeležbo EU pri reševanju dvostranskih vprašanj, spodbujanju dobrih sosedskih odnosov in regionalnega sodelovanja s krepitvijo zaupanja in prizadevanji za mediacijo ter pozovejo države Zahodnega Balkana, naj se zavežejo spravi in mirnim rešitvam za dolgotrajne spore;

| (ae) | okrepijo pristopni proces, da bi povečali solidarnost med državljani držav Zahodnega Balkana in držav članic, ob upoštevanju njihove zgodovine, kulture in običajev; |
| --- | --- |

(ae)

okrepijo pristopni proces, da bi povečali solidarnost med državljani držav Zahodnega Balkana in držav članic, ob upoštevanju njihove zgodovine, kulture in običajev;

| (af) | podprejo novoimenovanega posebnega predstavnika EU za dialog med Beogradom in Prištino ter druga regionalna vprašanja Zahodnega Balkana, da bi se dosegla vsestranska normalizacija odnosov med Srbijo in Kosovom ter spodbujali dobri sosedski odnosi v regiji med njegovim mandatom; |
| --- | --- |

(af)

podprejo novoimenovanega posebnega predstavnika EU za dialog med Beogradom in Prištino ter druga regionalna vprašanja Zahodnega Balkana, da bi se dosegla vsestranska normalizacija odnosov med Srbijo in Kosovom ter spodbujali dobri sosedski odnosi v regiji med njegovim mandatom;

| (ag) | spodbujajo širšo podporo v družbi za regionalno spravo, med drugim s podpiranjem polnega sodelovanja parlamentov v dialogu med Beogradom in Prištino ter s prizadevanjem za trajnostno regionalno spravo; |
| --- | --- |

(ag)

spodbujajo širšo podporo v družbi za regionalno spravo, med drugim s podpiranjem polnega sodelovanja parlamentov v dialogu med Beogradom in Prištino ter s prizadevanjem za trajnostno regionalno spravo;

| (ah) | okrepijo in po možnosti povečajo skupna prizadevanja EU in držav Zahodnega Balkana na področju medosebnih stikov in izmenjav, da si prebivalci ustvarijo vzajemno pozitivno sliko drug o drugem; |
| --- | --- |

(ah)

okrepijo in po možnosti povečajo skupna prizadevanja EU in držav Zahodnega Balkana na področju medosebnih stikov in izmenjav, da si prebivalci ustvarijo vzajemno pozitivno sliko drug o drugem;

| (ai) | spodbujajo ustvarjanje enakih konkurenčnih pogojev za vključujoča politična okolja in poenostavijo prizadevanja v vseh državah Zahodnega Balkana, da bi se odpravila politična polarizacija in dolgotrajni parlamentarni bojkoti; razvijejo vključujočo in konstruktivno parlamentarno kulturo ter okrepijo parlamentarni nadzor in pregled; in spodbujajo odgovoren pristop k zastopanju interesov državljanov v parlamentih, da bi spodbujali demokratični nadzor in kakovostno zakonodajo; |
| --- | --- |

(ai)

spodbujajo ustvarjanje enakih konkurenčnih pogojev za vključujoča politična okolja in poenostavijo prizadevanja v vseh državah Zahodnega Balkana, da bi se odpravila politična polarizacija in dolgotrajni parlamentarni bojkoti; razvijejo vključujočo in konstruktivno parlamentarno kulturo ter okrepijo parlamentarni nadzor in pregled; in spodbujajo odgovoren pristop k zastopanju interesov državljanov v parlamentih, da bi spodbujali demokratični nadzor in kakovostno zakonodajo;

| (aj) | upoštevajo in olajšajo dejavnosti Evropskega parlamenta, povezane s pristopom in podporo demokraciji, vključno z dejavnostmi stalnih odborov in delegacij, prav tako pa naj omogočijo sodelovanje stalnih poročevalcev Parlamenta za države Zahodnega Balkana pri nadzoru in pregledih na kraju samem; |
| --- | --- |

(aj)

upoštevajo in olajšajo dejavnosti Evropskega parlamenta, povezane s pristopom in podporo demokraciji, vključno z dejavnostmi stalnih odborov in delegacij, prav tako pa naj omogočijo sodelovanje stalnih poročevalcev Parlamenta za države Zahodnega Balkana pri nadzoru in pregledih na kraju samem;

| (ak) | spodbujajo volilne reforme, ki zagotavljajo svobodne, poštene, konkurenčne in pregledne volitve na centralni in lokalni ravni, pri katerih ne bo ustrahovanja in dezinformacijskih kampanj in ki bodo potekale v skladu z mednarodnimi standardi, tudi na področju preglednosti pri financiranju strank, in priporočili mednarodnih misij za opazovanje; spremljajo izvajanje mnenj Beneške komisije; prispevajo k programom Evropskega parlamenta za podporo demokraciji v tej regiji; |
| --- | --- |

(ak)

spodbujajo volilne reforme, ki zagotavljajo svobodne, poštene, konkurenčne in pregledne volitve na centralni in lokalni ravni, pri katerih ne bo ustrahovanja in dezinformacijskih kampanj in ki bodo potekale v skladu z mednarodnimi standardi, tudi na področju preglednosti pri financiranju strank, in priporočili mednarodnih misij za opazovanje; spremljajo izvajanje mnenj Beneške komisije; prispevajo k programom Evropskega parlamenta za podporo demokraciji v tej regiji;

| (al) | spodbujajo nacionalne parlamente k uporabi orodij Evropskega parlamenta za podporo demokraciji, kot sta „dialog Jeana Monneta“ in medstrankarski dialog, za olajšanje političnega dela v zvezi s parlamentarnim dialogom ter okrepitev odgovornosti, pregleda, demokratičnega nadzora in kakovosti zakonodajnega dela; |
| --- | --- |

(al)

spodbujajo nacionalne parlamente k uporabi orodij Evropskega parlamenta za podporo demokraciji, kot sta „dialog Jeana Monneta“ in medstrankarski dialog, za olajšanje političnega dela v zvezi s parlamentarnim dialogom ter okrepitev odgovornosti, pregleda, demokratičnega nadzora in kakovosti zakonodajnega dela;

| (am) | okrepijo in tesno povežejo civilno družbo v vlogi nepogrešljivega akterja pri procesu utrjevanja demokracije, regionalnega sodelovanja in reform, povezanih s pristopom, pri tem pa se osredotočajo na Evropi in demokraciji naklonjene sile v regiji; |
| --- | --- |

(am)

okrepijo in tesno povežejo civilno družbo v vlogi nepogrešljivega akterja pri procesu utrjevanja demokracije, regionalnega sodelovanja in reform, povezanih s pristopom, pri tem pa se osredotočajo na Evropi in demokraciji naklonjene sile v regiji;

| (an) | zagotovijo, da bodo državljani in družbe držav kandidatk tesneje povezani s pristopnim procesom in imeli od njega koristi; v zvezi s tem posebno podporo in spodbudo namenijo Evropi in demokraciji naklonjenim družbenim skupinam, stališčem in mnenjem; |
| --- | --- |

(an)

zagotovijo, da bodo državljani in družbe držav kandidatk tesneje povezani s pristopnim procesom in imeli od njega koristi; v zvezi s tem posebno podporo in spodbudo namenijo Evropi in demokraciji naklonjenim družbenim skupinam, stališčem in mnenjem;

| (ao) | zagotovijo, da bo vsak sprejeti ukrep vključeval obsežen in celovit dialog z organizacijami civilne družbe, akademiki in mladimi vse od začetne faze odločanja do faze izvajanja in vrednotenja, pri čemer je treba posebej paziti, da se ne bodo podpirale ali financirale sedanje lokalne protievropske strukture ali lokalne strukture dvomljivega demokratičnega ugleda, tako da se bo spodbudil razvoj na področju vrednot EU, pravne države in boja proti korupciji ter oblikovale močne in učinkovite demokratične institucije, ki so temelj uspešnega pristopa k EU; |
| --- | --- |

(ao)

zagotovijo, da bo vsak sprejeti ukrep vključeval obsežen in celovit dialog z organizacijami civilne družbe, akademiki in mladimi vse od začetne faze odločanja do faze izvajanja in vrednotenja, pri čemer je treba posebej paziti, da se ne bodo podpirale ali financirale sedanje lokalne protievropske strukture ali lokalne strukture dvomljivega demokratičnega ugleda, tako da se bo spodbudil razvoj na področju vrednot EU, pravne države in boja proti korupciji ter oblikovale močne in učinkovite demokratične institucije, ki so temelj uspešnega pristopa k EU;

| (ap) | ostro obsodijo kampanje blatenja, grožnje in ustrahovanje, uperjene proti novinarjem in medijem, ter vztrajajo pri preiskavi in pregonu takšnih kaznivih dejanj, s tem omogočijo varno okolje za novinarje, pri tem pa obravnavajo vprašanje koncentracije, političnih in ekonomskih pritiskov na financiranje medijev in pomanjkanja preglednosti lastništva nad mediji; |
| --- | --- |

(ap)

ostro obsodijo kampanje blatenja, grožnje in ustrahovanje, uperjene proti novinarjem in medijem, ter vztrajajo pri preiskavi in pregonu takšnih kaznivih dejanj, s tem omogočijo varno okolje za novinarje, pri tem pa obravnavajo vprašanje koncentracije, političnih in ekonomskih pritiskov na financiranje medijev in pomanjkanja preglednosti lastništva nad mediji;

| (aq) | dejavno podpirajo in krepijo demokratično, neodvisno in raznoliko medijsko okolje, pa tudi odgovornost in upravljanje medijev; |
| --- | --- |

(aq)

dejavno podpirajo in krepijo demokratično, neodvisno in raznoliko medijsko okolje, pa tudi odgovornost in upravljanje medijev;

| (ar) | okrepijo podporne ukrepe za povečevanje odpornosti na dezinformacije in razdiralne medijske kampanje, tudi tiste, ki se izvajajo prek operacij s tujim vplivom, katerih cilj je s hibridnim vojskovanjem spodkopati demokratične procese, suverenost držav Zahodnega Balkana in vlogo EU v regiji; |
| --- | --- |

(ar)

okrepijo podporne ukrepe za povečevanje odpornosti na dezinformacije in razdiralne medijske kampanje, tudi tiste, ki se izvajajo prek operacij s tujim vplivom, katerih cilj je s hibridnim vojskovanjem spodkopati demokratične procese, suverenost držav Zahodnega Balkana in vlogo EU v regiji;

| (as) | spodbujajo in dejavno podpirajo izvajanje protidiskriminacijskih politik ter vztrajajo pri pregonu zločinov iz sovraštva; spodbujajo hitrejši napredek na poti proti enakosti spolov ter pri boju proti diskriminaciji in pri zagotavljanju socialnega vključevanja etničnih, narodnih in verskih manjšin, invalidov, Romov in oseb LGBTIQ+, s posebnim poudarkom na otrocih, z uvedbo vključujočih politik za varstvo temeljnih pravic državljanov; |
| --- | --- |

(as)

spodbujajo in dejavno podpirajo izvajanje protidiskriminacijskih politik ter vztrajajo pri pregonu zločinov iz sovraštva; spodbujajo hitrejši napredek na poti proti enakosti spolov ter pri boju proti diskriminaciji in pri zagotavljanju socialnega vključevanja etničnih, narodnih in verskih manjšin, invalidov, Romov in oseb LGBTIQ+, s posebnim poudarkom na otrocih, z uvedbo vključujočih politik za varstvo temeljnih pravic državljanov;

| (at) | pozovejo k trdnejšemu pravnemu okviru za preprečevanje feminicida in nasilja nad ženskami in otroki ter boj proti njima, pa tudi drugih vrst nasilja v družini, tudi z opozarjanjem na obveznosti iz Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima ter s sprejetjem potrebnih ukrepov za ratifikacijo konvencije; preprečujejo trgovino z ljudmi in se borijo proti njej; |
| --- | --- |

(at)

pozovejo k trdnejšemu pravnemu okviru za preprečevanje feminicida in nasilja nad ženskami in otroki ter boj proti njima, pa tudi drugih vrst nasilja v družini, tudi z opozarjanjem na obveznosti iz Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima ter s sprejetjem potrebnih ukrepov za ratifikacijo konvencije; preprečujejo trgovino z ljudmi in se borijo proti njej;

| (au) | priznajo težave, s katerimi se države Zahodnega Balkana soočajo pri upravljanju migracij in tokov beguncev, ter znatna prizadevanja te regije, da bi ponudila zatočišče in humanitarno pomoč, zlasti s podporo EU; zagotavljajo učinkovito izvajanje sporazumov o statusu med državami Zahodnega Balkana in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo (Frontex); |
| --- | --- |

(au)

priznajo težave, s katerimi se države Zahodnega Balkana soočajo pri upravljanju migracij in tokov beguncev, ter znatna prizadevanja te regije, da bi ponudila zatočišče in humanitarno pomoč, zlasti s podporo EU; zagotavljajo učinkovito izvajanje sporazumov o statusu med državami Zahodnega Balkana in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo (Frontex);

| (av) | poudarijo, kako pomemben je prispevek držav Zahodnega Balkana k varovanju zunanjih meja Evropske unije, in okrepijo evropsko podporo za upravljanje meja v tej regiji; v sodelovanju z Evropskim azilnim podpornim uradom (EASO) in Uradom visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) okrepijo zmogljivost azilnega sistema v regiji; |
| --- | --- |

(av)

poudarijo, kako pomemben je prispevek držav Zahodnega Balkana k varovanju zunanjih meja Evropske unije, in okrepijo evropsko podporo za upravljanje meja v tej regiji; v sodelovanju z Evropskim azilnim podpornim uradom (EASO) in Uradom visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) okrepijo zmogljivost azilnega sistema v regiji;

| (aw) | opozorijo na ključni pomen socialne razsežnosti in socialno-ekonomske kohezije ter njuno ključno vlogo v celotnem pristopnem procesu; |
| --- | --- |

(aw)

opozorijo na ključni pomen socialne razsežnosti in socialno-ekonomske kohezije ter njuno ključno vlogo v celotnem pristopnem procesu;

| (ax) | več pozornosti namenijo izkoreninjanju revščine, podpori civilni družbi in izvajanju zavez na področju delovnega prava; |
| --- | --- |

(ax)

več pozornosti namenijo izkoreninjanju revščine, podpori civilni družbi in izvajanju zavez na področju delovnega prava;

| (ay) | spodbujajo države Zahodnega Balkana k izboljšanju standardov delavskih in socialnih pravic, spodbujanju rasti in uveljavljanju pravnega reda EU na socialnem področju, prav tako pa naj v pogajanja s partnerji EU vključijo široko paleto deležnikov, kot so sindikati, gospodarske zbornice in delavske zbornice; |
| --- | --- |

(ay)

spodbujajo države Zahodnega Balkana k izboljšanju standardov delavskih in socialnih pravic, spodbujanju rasti in uveljavljanju pravnega reda EU na socialnem področju, prav tako pa naj v pogajanja s partnerji EU vključijo široko paleto deležnikov, kot so sindikati, gospodarske zbornice in delavske zbornice;

| (az) | obravnavajo beg možganov s konkretnimi ukrepi, kot je spodbujanje kakovostnih in vključujočih izobraževalnih reform, zlasti na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, da bo izobraževalni sektor bolj usklajen s potrebami na trgu dela in prispeval k ustvarjanju dolgoročnih in trajnostnih zaposlitvenih priložnosti za mlade; |
| --- | --- |

(az)

obravnavajo beg možganov s konkretnimi ukrepi, kot je spodbujanje kakovostnih in vključujočih izobraževalnih reform, zlasti na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, da bo izobraževalni sektor bolj usklajen s potrebami na trgu dela in prispeval k ustvarjanju dolgoročnih in trajnostnih zaposlitvenih priložnosti za mlade;

| (ba) | podpirajo platformo za regionalni dialog „Bridging the Gap“ (Premoščanje vrzeli), ustanovljeno s programom Evropskega parlamenta za mlade politične voditelje, v prizadevanjih za odpravo vrzeli med mladinsko politiko, udeležbo mladih in poslanci na Zahodnem Balkanu ter spodbujajo konkretne ukrepe za povečanje udeležbe mladih v politiki ter izvajanje in izboljšanje izvajanja mladinskih politik v celotni regiji; |
| --- | --- |

(ba)

podpirajo platformo za regionalni dialog „Bridging the Gap“ (Premoščanje vrzeli), ustanovljeno s programom Evropskega parlamenta za mlade politične voditelje, v prizadevanjih za odpravo vrzeli med mladinsko politiko, udeležbo mladih in poslanci na Zahodnem Balkanu ter spodbujajo konkretne ukrepe za povečanje udeležbe mladih v politiki ter izvajanje in izboljšanje izvajanja mladinskih politik v celotni regiji;

| (bb) | spodbujajo priložnosti za mlade na področju prostovoljstva in državljanske udeležbe ter povečajo naložbe v mlade, ki živijo v regiji, s povečanjem sodelovanja držav pristopnic v obstoječih programih mobilnosti, kot so Erasmus+, Ustvarjalna Evropa in Obzorje 2020, in vzpostavitvijo novih programov za mobilnost znotraj regije; |
| --- | --- |

(bb)

spodbujajo priložnosti za mlade na področju prostovoljstva in državljanske udeležbe ter povečajo naložbe v mlade, ki živijo v regiji, s povečanjem sodelovanja držav pristopnic v obstoječih programih mobilnosti, kot so Erasmus+, Ustvarjalna Evropa in Obzorje 2020, in vzpostavitvijo novih programov za mobilnost znotraj regije;

| (bc) | okrepijo sodelovanje na področju znanosti, raziskav in inovacij prek namenskega načrtovanja programov Evropske komisije; |
| --- | --- |

(bc)

okrepijo sodelovanje na področju znanosti, raziskav in inovacij prek namenskega načrtovanja programov Evropske komisije;

| (bd) | povečajo pomoč državam Zahodnega Balkana, da bodo izboljšale svoje okoljske, energetske in podnebne zakone in da bodo imele zmogljivosti za njihovo izvajanje v skladu s standardi EU in Pariškim sporazumom, tudi s popolnim in hitrim začetkom uresničevanja mednarodnih obveznosti iz Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti, kar zadeva popolno uskladitev s pravnim redom Unije na področju energije in njegovo izvajanje; |
| --- | --- |

(bd)

povečajo pomoč državam Zahodnega Balkana, da bodo izboljšale svoje okoljske, energetske in podnebne zakone in da bodo imele zmogljivosti za njihovo izvajanje v skladu s standardi EU in Pariškim sporazumom, tudi s popolnim in hitrim začetkom uresničevanja mednarodnih obveznosti iz Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti, kar zadeva popolno uskladitev s pravnim redom Unije na področju energije in njegovo izvajanje;

| (be) | pozovejo oblasti, naj sprejmejo nujne ukrepe glede spremljanja, blaženja in preprečevanja onesnaževanja zraka in vode; zagotovijo predhodne strateške okoljske presoje in presoje vplivov na okolje, da bi zagotovili trajnostni razvoj vodne energije in turizma, ki bosta uravnotežena s prizadevanji za ohranjanje; |
| --- | --- |

(be)

pozovejo oblasti, naj sprejmejo nujne ukrepe glede spremljanja, blaženja in preprečevanja onesnaževanja zraka in vode; zagotovijo predhodne strateške okoljske presoje in presoje vplivov na okolje, da bi zagotovili trajnostni razvoj vodne energije in turizma, ki bosta uravnotežena s prizadevanji za ohranjanje;

| (bf) | poenostavijo regionalno energetsko vključevanje, povečajo diverzifikacijo in zanesljivost virov energije ter izboljšajo povezljivost energetskih infrastruktur in digitalnih omrežij; |
| --- | --- |

(bf)

poenostavijo regionalno energetsko vključevanje, povečajo diverzifikacijo in zanesljivost virov energije ter izboljšajo povezljivost energetskih infrastruktur in digitalnih omrežij;

| (bg) | spodbujajo potreben energetski prehod na čistejše, obnovljive vire energije in opustitev uporabe premoga in lignita, ki povzročata resno socialno in zdravstveno tveganje za lokalno prebivalstvo in sosednje države; vključijo države pristopnice z Zahodnega Balkana v procesa evropskega zelenega dogovora in sklada za pravičen prehod; |
| --- | --- |

(bg)

spodbujajo potreben energetski prehod na čistejše, obnovljive vire energije in opustitev uporabe premoga in lignita, ki povzročata resno socialno in zdravstveno tveganje za lokalno prebivalstvo in sosednje države; vključijo države pristopnice z Zahodnega Balkana v procesa evropskega zelenega dogovora in sklada za pravičen prehod;

| (bh) | opozorijo, da je EU največja tuja vlagateljica v regiji, saj je v letih 2014–2018 v njej opravila neposredne tuje naložbe v vrednosti 12,7 milijarde EUR; pripravijo strateški gospodarski in naložbeni načrt, da bi povečali konkurenčnost ter izboljšali pravno in poslovno okolje, položaj MSP in trajnostni razvoj v celotni regiji v skladu s priporočili iz Pariškega sporazuma in evropskega zelenega dogovora, pri čemer je treba upoštevati, da se gospodarska rast na Zahodnem Balkanu upočasnjuje, potem ko je v prejšnjih letih doživela kratkoročno oživitev naložb, in da se zmanjšuje prispevek naložb in izvoza h gospodarski rasti; |
| --- | --- |

(bh)

opozorijo, da je EU največja tuja vlagateljica v regiji, saj je v letih 2014–2018 v njej opravila neposredne tuje naložbe v vrednosti 12,7 milijarde EUR; pripravijo strateški gospodarski in naložbeni načrt, da bi povečali konkurenčnost ter izboljšali pravno in poslovno okolje, položaj MSP in trajnostni razvoj v celotni regiji v skladu s priporočili iz Pariškega sporazuma in evropskega zelenega dogovora, pri čemer je treba upoštevati, da se gospodarska rast na Zahodnem Balkanu upočasnjuje, potem ko je v prejšnjih letih doživela kratkoročno oživitev naložb, in da se zmanjšuje prispevek naložb in izvoza h gospodarski rasti;

| (bi) | spodbujajo in izboljšajo regionalno gospodarsko povezovanje na Zahodnem Balkanu, ki se že izvaja v okviru Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini (CEFTA) in se zgleduje po pravnem redu EU, ter dejavno podpirajo povezovanje med EU in to regijo z razširitvijo politik in notranjega trga EU na države Zahodnega Balkana, ko bodo izpolnjeni osnovni pogoji; |
| --- | --- |

(bi)

spodbujajo in izboljšajo regionalno gospodarsko povezovanje na Zahodnem Balkanu, ki se že izvaja v okviru Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini (CEFTA) in se zgleduje po pravnem redu EU, ter dejavno podpirajo povezovanje med EU in to regijo z razširitvijo politik in notranjega trga EU na države Zahodnega Balkana, ko bodo izpolnjeni osnovni pogoji;

| (bj) | podpirajo pobude, ki temeljijo na večletnem akcijskem načrtu za regionalno gospodarsko območje, ki so ga predsedniki vlad držav Zahodnega Balkana sprejeli na vrhu v Trstu leta 2017 in katerega štiri stebri – trgovina, naložbe, mobilnost in digitalno povezovanje – so ključni za gospodarski razvoj te regije in pospešujejo zbliževanje z EU; |
| --- | --- |

(bj)

podpirajo pobude, ki temeljijo na večletnem akcijskem načrtu za regionalno gospodarsko območje, ki so ga predsedniki vlad držav Zahodnega Balkana sprejeli na vrhu v Trstu leta 2017 in katerega štiri stebri – trgovina, naložbe, mobilnost in digitalno povezovanje – so ključni za gospodarski razvoj te regije in pospešujejo zbliževanje z EU;

| (bk) | podpirajo sodelovanje držav Zahodnega Balkana z regionalnimi in mednarodnimi organizacijami, kot so Svet za regionalno sodelovanje, Regionalni urad za sodelovanje mladih, Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), pa tudi z mednarodnimi finančnimi institucijami, kot sta Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) in Evropska investicijska banka (EIB); |
| --- | --- |

(bk)

podpirajo sodelovanje držav Zahodnega Balkana z regionalnimi in mednarodnimi organizacijami, kot so Svet za regionalno sodelovanje, Regionalni urad za sodelovanje mladih, Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), pa tudi z mednarodnimi finančnimi institucijami, kot sta Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) in Evropska investicijska banka (EIB);

| (bl) | še naprej zagotavljajo potrebno podporo in takojšnjo pomoč, da bi uresničili proces pristopa Srbije ter Bosne in Hercegovine k Svetovni trgovinski organizaciji (STO), pri čemer pozdravlja njuni prošnji za članstvo, ki sta bili vloženi v letih 1999 in 2005, in poudarja, kako pomembno je članstvo v STO pri odpiranju trgovinskih priložnosti in približevanju držav kandidatk članstvu v EU; |
| --- | --- |

(bl)

še naprej zagotavljajo potrebno podporo in takojšnjo pomoč, da bi uresničili proces pristopa Srbije ter Bosne in Hercegovine k Svetovni trgovinski organizaciji (STO), pri čemer pozdravlja njuni prošnji za članstvo, ki sta bili vloženi v letih 1999 in 2005, in poudarja, kako pomembno je članstvo v STO pri odpiranju trgovinskih priložnosti in približevanju držav kandidatk članstvu v EU;

| (bm) | ščitijo interese Unije z blaženjem negativnega učinka prostotrgovinskih sporazumov z Evrazijsko gospodarsko unijo, ki so jih podpisale države, ki so zaprosile za članstvo v Evropski uniji in ki jim je bila zagotovljena možnost sklenitve stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma z Evropsko unijo, vključno s pregledom ravni pomoči, zagotovljene tem državam; |
| --- | --- |

(bm)

ščitijo interese Unije z blaženjem negativnega učinka prostotrgovinskih sporazumov z Evrazijsko gospodarsko unijo, ki so jih podpisale države, ki so zaprosile za članstvo v Evropski uniji in ki jim je bila zagotovljena možnost sklenitve stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma z Evropsko unijo, vključno s pregledom ravni pomoči, zagotovljene tem državam;

| (bn) | spodbujajo regionalno sodelovanje na področju razvoja infrastrukture med državami Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

(bn)

spodbujajo regionalno sodelovanje na področju razvoja infrastrukture med državami Zahodnega Balkana;

| (bo) | prednostno obravnavajo regijo v okviru strategije EU za povezljivost, pri čemer je treba poudariti, kako pomembno je izboljšati prometno infrastrukturo v regiji in predvsem vlogo, ki jo ima ta pri poenostavljanju trgovine; podprejo izgradnjo evropskih železniških in cestnih koridorjev v državah Zahodnega Balkana; spodbudijo Komisijo, naj pospeši financiranje naložb v infrastrukturo; |
| --- | --- |

(bo)

prednostno obravnavajo regijo v okviru strategije EU za povezljivost, pri čemer je treba poudariti, kako pomembno je izboljšati prometno infrastrukturo v regiji in predvsem vlogo, ki jo ima ta pri poenostavljanju trgovine; podprejo izgradnjo evropskih železniških in cestnih koridorjev v državah Zahodnega Balkana; spodbudijo Komisijo, naj pospeši financiranje naložb v infrastrukturo;

| (bp) | tesneje povežejo ljudi in gospodarstva regije in EU, pri tem pa vključijo države Zahodnega Balkana v omrežji TEN-T in TEN-E ter pomagajo zagotavljati kakovostne in varne storitve prevoza in energetske storitve ter izboljšajo infrastrukturo in splošne povezave v regiji, pa tudi med regijo in EU, v skladu s predlogom Komisije za strateški gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan; |
| --- | --- |

(bp)

tesneje povežejo ljudi in gospodarstva regije in EU, pri tem pa vključijo države Zahodnega Balkana v omrežji TEN-T in TEN-E ter pomagajo zagotavljati kakovostne in varne storitve prevoza in energetske storitve ter izboljšajo infrastrukturo in splošne povezave v regiji, pa tudi med regijo in EU, v skladu s predlogom Komisije za strateški gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan;

| (bq) | pospešijo izvajanje digitalne agende za Zahodni Balkan, da bi koristi digitalne preobrazbe prinesli državljanom; pomagajo državam iz te regije izboljšati možnosti financiranja in razvoja za zagonska podjetja ter mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

(bq)

pospešijo izvajanje digitalne agende za Zahodni Balkan, da bi koristi digitalne preobrazbe prinesli državljanom; pomagajo državam iz te regije izboljšati možnosti financiranja in razvoja za zagonska podjetja ter mala in srednja podjetja;

| (br) | določijo predvidljiv časovni razpored in pospešijo uvedbo regionalnega območja, v katerem se ne bi zaračunaval dodatek za gostovanje v tujih mobilnih omrežjih, prav tako pa naj dodatno znižajo tarife za komunikacijo z EU na podlagi okrepljenega fizičnega in digitalnega sodelovanja ter povezljivosti v regiji; |
| --- | --- |

(br)

določijo predvidljiv časovni razpored in pospešijo uvedbo regionalnega območja, v katerem se ne bi zaračunaval dodatek za gostovanje v tujih mobilnih omrežjih, prav tako pa naj dodatno znižajo tarife za komunikacijo z EU na podlagi okrepljenega fizičnega in digitalnega sodelovanja ter povezljivosti v regiji;

| (bs) | povečajo doslednost, učinkovitost, prepoznavnost in preglednost financiranja Unije na področju zunanjega delovanja in s tem spodbujajo razvoj vrednot Unije, pravno državo, boj proti korupciji ter vzpostavitev močnih in učinkovitih demokratičnih institucij; po potrebi uskladijo sredstva iz instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III) s cilji evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

(bs)

povečajo doslednost, učinkovitost, prepoznavnost in preglednost financiranja Unije na področju zunanjega delovanja in s tem spodbujajo razvoj vrednot Unije, pravno državo, boj proti korupciji ter vzpostavitev močnih in učinkovitih demokratičnih institucij; po potrebi uskladijo sredstva iz instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III) s cilji evropskega zelenega dogovora;

| (bt) | zagotovijo ustrezno, pravično, sorazmerno, na uspešnosti temelječo ter k rezultatom usmerjeno predpristopno pomoč, ki bo ustrezala potrebam upravičencev po preoblikovanju in jim pomagala izpolniti obveznosti za pristop k EU; namenijo prednost posebnim projektom, ki koristijo ljudem v zadevnih državah, in poskrbijo, da bodo upravičenci povečali svojo sposobnost črpanja; |
| --- | --- |

(bt)

zagotovijo ustrezno, pravično, sorazmerno, na uspešnosti temelječo ter k rezultatom usmerjeno predpristopno pomoč, ki bo ustrezala potrebam upravičencev po preoblikovanju in jim pomagala izpolniti obveznosti za pristop k EU; namenijo prednost posebnim projektom, ki koristijo ljudem v zadevnih državah, in poskrbijo, da bodo upravičenci povečali svojo sposobnost črpanja;

| (bu) | tesneje usklajujejo vprašanja gospodarskega upravljanja z mednarodnimi finančnimi institucijami in izboljšajo sodelovanje, da bi racionalizirali prizadevanja za podporo in preprečili podvajanje financiranja; |
| --- | --- |

(bu)

tesneje usklajujejo vprašanja gospodarskega upravljanja z mednarodnimi finančnimi institucijami in izboljšajo sodelovanje, da bi racionalizirali prizadevanja za podporo in preprečili podvajanje financiranja;

| (bv) | okrepijo pogojevanje makrofinančne pomoči z napredkom pri boju proti korupciji ter spoštovanju pravne države in človekovih pravic; |
| --- | --- |

(bv)

okrepijo pogojevanje makrofinančne pomoči z napredkom pri boju proti korupciji ter spoštovanju pravne države in človekovih pravic;

| (bw) | preprečijo zmanjšanje skupnih sredstev instrumenta za predpristopno pomoč, ki bi lahko upočasnilo izvajanje reform, povezanih z EU, in zmanjšalo sposobnost Unije, da doseže svoj strateški cilj stabilizacije in preobrazbe pristopnih držav ter njihove priprave na obveznosti članstva, pa tudi močno omejilo sposobnost obravnavanja več izzivov, povezanih z načeli pravne države, spravo, regionalnim povezovanjem in podnebnimi spremembami, zaradi česar bi bila regija še bolj dovzetna za vplive tretjih držav; poskrbijo za ustrezno in stalno pomoč civilni družbi; |
| --- | --- |

(bw)

preprečijo zmanjšanje skupnih sredstev instrumenta za predpristopno pomoč, ki bi lahko upočasnilo izvajanje reform, povezanih z EU, in zmanjšalo sposobnost Unije, da doseže svoj strateški cilj stabilizacije in preobrazbe pristopnih držav ter njihove priprave na obveznosti članstva, pa tudi močno omejilo sposobnost obravnavanja več izzivov, povezanih z načeli pravne države, spravo, regionalnim povezovanjem in podnebnimi spremembami, zaradi česar bi bila regija še bolj dovzetna za vplive tretjih držav; poskrbijo za ustrezno in stalno pomoč civilni družbi;

| (bx) | zagotovijo, da bodo instrument za predpristopno pomoč III vodile politične prednostne naloge, ki s konkretnimi projekti neposredno vplivajo na življenje državljanov, in da se bo predpristopno financiranje dodeljevalo pregledno, sorazmerno in brez diskriminacije ter bo temeljilo na zanesljivih kazalnikih uspešnosti, pri čemer je treba upoštevati predanost in napredek držav upravičenk pri izvajanju reform; |
| --- | --- |

(bx)

zagotovijo, da bodo instrument za predpristopno pomoč III vodile politične prednostne naloge, ki s konkretnimi projekti neposredno vplivajo na življenje državljanov, in da se bo predpristopno financiranje dodeljevalo pregledno, sorazmerno in brez diskriminacije ter bo temeljilo na zanesljivih kazalnikih uspešnosti, pri čemer je treba upoštevati predanost in napredek držav upravičenk pri izvajanju reform;

| (by) | z mehanizmom zadržanja okrepijo pristop na podlagi uspešnosti, da bi zagotovili skladnost z instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje; dopolnijo uredbo o instrumentu za predpristopno pomoč III s spremenjenim in izboljšanim „strateškim“ dialogom, na podlagi katerega se bo Evropski parlament pravočasno obveščalo in se z njim posvetovalo; |
| --- | --- |

(by)

z mehanizmom zadržanja okrepijo pristop na podlagi uspešnosti, da bi zagotovili skladnost z instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje; dopolnijo uredbo o instrumentu za predpristopno pomoč III s spremenjenim in izboljšanim „strateškim“ dialogom, na podlagi katerega se bo Evropski parlament pravočasno obveščalo in se z njim posvetovalo;

| (bz) | spoštujejo demokratično odgovornost z zagotavljanjem polne udeležbe Evropskega parlamenta pri pregledu, nadzoru in strateškem usmerjanju oblikovanja, načrtovanja programov, spremljanja in ocenjevanja instrumenta za predpristopno pomoč III prek delegiranih aktov; |
| --- | --- |

(bz)

spoštujejo demokratično odgovornost z zagotavljanjem polne udeležbe Evropskega parlamenta pri pregledu, nadzoru in strateškem usmerjanju oblikovanja, načrtovanja programov, spremljanja in ocenjevanja instrumenta za predpristopno pomoč III prek delegiranih aktov;

| (ca) | izboljšajo splošno prepoznavnost podpore EU v tej regiji in seznanjenost z njo, v ta namen pa okrepijo strateško komuniciranje in javno diplomacijo, da bi prenesli vrednote Unije in izpostavili dodano vrednost projektov, ki jih financira EU; v sodelovanju z državami Zahodnega Balkana pripravijo skupno komunikacijsko strategijo; si še naprej prizadevajo za boljše razumevanje prednosti procesa pristopa in združevanja po vsej evropski celini; |
| --- | --- |

(ca)

izboljšajo splošno prepoznavnost podpore EU v tej regiji in seznanjenost z njo, v ta namen pa okrepijo strateško komuniciranje in javno diplomacijo, da bi prenesli vrednote Unije in izpostavili dodano vrednost projektov, ki jih financira EU; v sodelovanju z državami Zahodnega Balkana pripravijo skupno komunikacijsko strategijo; si še naprej prizadevajo za boljše razumevanje prednosti procesa pristopa in združevanja po vsej evropski celini;

| (cb) | vztrajajo pri postopni uskladitvi pristopnih držav s skupno zunanjo in varnostno politiko ter skupno trgovinsko politiko EU; |
| --- | --- |

(cb)

vztrajajo pri postopni uskladitvi pristopnih držav s skupno zunanjo in varnostno politiko ter skupno trgovinsko politiko EU;

| (cc) | znatno povečajo komunikacijo v zvezi s pomočjo EU, zlasti obveščajo o veliki podpori EU državam Zahodnega Balkana za boj proti pandemiji COVID-19, in zagotovijo, da prejemniki te pomoči ne širijo dezinformacij in negativne retorike v zvezi z odzivom EU na pandemijo COVID-19; |
| --- | --- |

(cc)

znatno povečajo komunikacijo v zvezi s pomočjo EU, zlasti obveščajo o veliki podpori EU državam Zahodnega Balkana za boj proti pandemiji COVID-19, in zagotovijo, da prejemniki te pomoči ne širijo dezinformacij in negativne retorike v zvezi z odzivom EU na pandemijo COVID-19;

| (cd) | pohvalijo sodelovanje držav Zahodnega Balkana v misijah skupne varnostne in obrambne politike (SVOP) z EU; |
| --- | --- |

(cd)

pohvalijo sodelovanje držav Zahodnega Balkana v misijah skupne varnostne in obrambne politike (SVOP) z EU;

| (ce) | obsodijo dejanja tretjih držav, namenjena destabilizaciji in spodkopavanju demokratičnega upravljanja v regiji Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

(ce)

obsodijo dejanja tretjih držav, namenjena destabilizaciji in spodkopavanju demokratičnega upravljanja v regiji Zahodnega Balkana;

| (cf) | še naprej sodelujejo na področju preprečevanja hibridnih groženj, kar vključuje tudi boj proti ruski propagandi; |
| --- | --- |

(cf)

še naprej sodelujejo na področju preprečevanja hibridnih groženj, kar vključuje tudi boj proti ruski propagandi;

| (cg) | nadalje uresničujejo sklepe z vrha EU-Zahodni Balkan leta 2020, da se ovrednoti in ponovno oceni proces širitve ter da ta proces dobi novo dinamiko, in poskrbijo, da se bo našel nov zagon za preobrazbo pristopnih držav; |
| --- | --- |

(cg)

nadalje uresničujejo sklepe z vrha EU-Zahodni Balkan leta 2020, da se ovrednoti in ponovno oceni proces širitve ter da ta proces dobi novo dinamiko, in poskrbijo, da se bo našel nov zagon za preobrazbo pristopnih držav;

| (ch) | hitro izvajajo revidirano metodologijo širitve za ponovni zagon pristopnega procesa in na podlagi dogovorov z vrha o Zahodnem Balkanu v Zagrebu sprejmejo pogajalske okvire in skličejo medvladne konference za začetek pristopnih pogajanj z Albanijo in Severno Makedonijo; |
| --- | --- |

(ch)

hitro izvajajo revidirano metodologijo širitve za ponovni zagon pristopnega procesa in na podlagi dogovorov z vrha o Zahodnem Balkanu v Zagrebu sprejmejo pogajalske okvire in skličejo medvladne konference za začetek pristopnih pogajanj z Albanijo in Severno Makedonijo;

| (ci) | spomnijo, da je Svet Evropske unije določil 15 pogojev, ki jih mora Albanija izpolniti pred prvo medvladno konferenco z državami članicami EU; |
| --- | --- |

(ci)

spomnijo, da je Svet Evropske unije določil 15 pogojev, ki jih mora Albanija izpolniti pred prvo medvladno konferenco z državami članicami EU;

| (cj) | nadaljujejo sodelovanje z Združenim kraljestvom na Zahodnem Balkanu, pri tem pa upoštevajo britanske vezi s to regijo in skupne cilje, kot so krepitev pravne države, boj proti organiziranemu kriminalu in terorizmu ter drugi cilji misij SVOP; |
| --- | --- |

(cj)

nadaljujejo sodelovanje z Združenim kraljestvom na Zahodnem Balkanu, pri tem pa upoštevajo britanske vezi s to regijo in skupne cilje, kot so krepitev pravne države, boj proti organiziranemu kriminalu in terorizmu ter drugi cilji misij SVOP;

| (ck) | okrepijo politični dialog na visoki ravni z rednimi vrhi EU-Zahodni Balkan; |
| --- | --- |

(ck)

okrepijo politični dialog na visoki ravni z rednimi vrhi EU-Zahodni Balkan;

| (cl) | izvajajo priporočila iz tematske ocene podpore EU načelom pravne države iz leta 2019 v sosedskih državah in državah, ki se pripravljajo na pristop (2010–2017), ter hitro sprejmejo sporočilo Komisije in obravnavajo resne pomisleke glede pravne države s pomočjo mehanizma pogojenosti in reverzibilnosti; |
| --- | --- |

(cl)

izvajajo priporočila iz tematske ocene podpore EU načelom pravne države iz leta 2019 v sosedskih državah in državah, ki se pripravljajo na pristop (2010–2017), ter hitro sprejmejo sporočilo Komisije in obravnavajo resne pomisleke glede pravne države s pomočjo mehanizma pogojenosti in reverzibilnosti;

| (cm) | nadalje podpirajo vse države Zahodnega Balkana pri obvladovanju nujnih zdravstvenih in humanitarnih potreb zaradi pandemije COVID-19; |
| --- | --- |

(cm)

nadalje podpirajo vse države Zahodnega Balkana pri obvladovanju nujnih zdravstvenih in humanitarnih potreb zaradi pandemije COVID-19;

| (cn) | še naprej podpirajo države kandidatke in potencialne države kandidatke na Zahodnem Balkanu, da se usklajeno odzovejo na posledice pandemije COVID-19 in blažijo njene socialno-ekonomske posledice ter da uskladijo ukrepe s skupnim svežnjem izrednih gospodarskih ukrepov EU, pripravljenim v sodelovanju z mednarodnimi finančnimi institucijami; |
| --- | --- |

(cn)

še naprej podpirajo države kandidatke in potencialne države kandidatke na Zahodnem Balkanu, da se usklajeno odzovejo na posledice pandemije COVID-19 in blažijo njene socialno-ekonomske posledice ter da uskladijo ukrepe s skupnim svežnjem izrednih gospodarskih ukrepov EU, pripravljenim v sodelovanju z mednarodnimi finančnimi institucijami;

| (co) | zagotovijo, da bosta sedanji in naslednji večletni finančni okvir skupaj z gospodarskim in naložbenim načrtom za Zahodni Balkan znatno prispevala k okrevanju po pandemiji COVID-19 ter spodbudila gospodarsko rast in povezovanje prek izboljšanih in trajnostnih digitalnih, energetskih in prometnih povezav; |
| --- | --- |

(co)

zagotovijo, da bosta sedanji in naslednji večletni finančni okvir skupaj z gospodarskim in naložbenim načrtom za Zahodni Balkan znatno prispevala k okrevanju po pandemiji COVID-19 ter spodbudila gospodarsko rast in povezovanje prek izboljšanih in trajnostnih digitalnih, energetskih in prometnih povezav;

| (cp) | zagotovijo, da se gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan ne bo financiral pretežno iz obstoječih sredstev instrumenta za predpristopno pomoč, s čimer bi ogrozili financiranje drugih pomembnih politik in programov; ta načrt v celoti uskladijo z evropskim zelenim dogovorom, predvsem s ciljem EU v zvezi z razogljičenjem; |
| --- | --- |

(cp)

zagotovijo, da se gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan ne bo financiral pretežno iz obstoječih sredstev instrumenta za predpristopno pomoč, s čimer bi ogrozili financiranje drugih pomembnih politik in programov; ta načrt v celoti uskladijo z evropskim zelenim dogovorom, predvsem s ciljem EU v zvezi z razogljičenjem;

| (cq) | v novem jamstvu za zunanje delovanje in Evropskem skladu za trajnostni razvoj (EFSD+) v okviru instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) namenijo prednost Zahodnemu Balkanu; poskrbijo za podvojitev nepovratnih sredstev prek naložbenega okvira za Zahodni Balkan, da se podprejo razvoj zasebnega sektorja, povezljivost, digitalizacija, zelena agenda in socialne naložbe, prav tako pa občutno povečajo finančna jamstva za podporo javnim in zasebnim naložbam v regiji prek instrumenta jamstva; |
| --- | --- |

(cq)

v novem jamstvu za zunanje delovanje in Evropskem skladu za trajnostni razvoj (EFSD+) v okviru instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) namenijo prednost Zahodnemu Balkanu; poskrbijo za podvojitev nepovratnih sredstev prek naložbenega okvira za Zahodni Balkan, da se podprejo razvoj zasebnega sektorja, povezljivost, digitalizacija, zelena agenda in socialne naložbe, prav tako pa občutno povečajo finančna jamstva za podporo javnim in zasebnim naložbam v regiji prek instrumenta jamstva;

| (cr) | razširijo geografski obseg Solidarnostnega sklada Evropske unije, ki že pokriva javne zdravstvene krize, na vse države Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

(cr)

razširijo geografski obseg Solidarnostnega sklada Evropske unije, ki že pokriva javne zdravstvene krize, na vse države Zahodnega Balkana;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to priporočilo Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter vladam in parlamentom pristopnih držav. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL C 47, 11.2.2020, str. 15.

(2)  CDR 2727/2019.

(3)  UL C 265, 11.8.2017, str. 142.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0299.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0050.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0010.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

sreda, 17. junij 2020

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/141 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/141

---

P9_TA(2020)0132

Zahteva za odvzem imunitete Gunnarju Becku

Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2020 o zahtevi za odvzem imunitete Gunnarju Becku (2019/2154(IMM))

(2021/C 362/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Gunnarju Becku, ki jo je 29. oktobra 2019 poslalo nemško zvezno ministrstvo za pravosodje in varstvo potrošnikov v povezavi s postopkom št. 80 AR 137/19 in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 25. novembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Gunnarju Becku, ki jo je 29. oktobra 2019 poslalo nemško zvezno ministrstvo za pravosodje in varstvo potrošnikov v povezavi s postopkom št. 80 AR 137/19 in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 25. novembra 2019,

| — | po zagovoru Gunnarja Becka v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Gunnarja Becka v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011, 17. januarja 2013 in 30. aprila 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011, 17. januarja 2013 in 30. aprila 2019 (1),

| — | ob upoštevanju člena 46 Ustave Zvezne republike Nemčije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 46 Ustave Zvezne republike Nemčije,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0036/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0036/2020),

| A. | ker je glavni državni tožilec v Düsseldorfu zahteval odvzem imunitete poslancu Evropskega parlamenta Gunnarju Becku v zvezi z morebitno preiskavo domnevne zlorabe naziva, kaznivega dejanja, ki je določeno v členu 132a(1)(1) nemškega kazenskega zakonika in se po njem kaznuje; |
| --- | --- |

A.

ker je glavni državni tožilec v Düsseldorfu zahteval odvzem imunitete poslancu Evropskega parlamenta Gunnarju Becku v zvezi z morebitno preiskavo domnevne zlorabe naziva, kaznivega dejanja, ki je določeno v členu 132a(1)(1) nemškega kazenskega zakonika in se po njem kaznuje;

| B. | ker se preiskava ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je Gunnar Beck izrekel pri opravljanju dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

B.

ker se preiskava ne nanaša na mnenje ali glas, ki ga je Gunnar Beck izrekel pri opravljanju dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| C. | ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

C.

ker člen 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije določa, da poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| D. | ker je bil na glasovnici za volitve poslancev Evropskega parlamenta 26. maja 2019 Gunnar Beck naveden kot prof. dr. Gunnar Beck, Hochschuldozent [univerzitetni profesor], Barrister-at-Law für EU-Recht [odvetnik za pravo EU], Neuss (NW); ker je Gunnar Beck leta 1996 opravil doktorat iz filozofije v Oxfordu v Veliki Britaniji, medtem ko v Nemčiji ni pridobil niti naziva profesorja niti naziva doktorja; ker je državno tožilstvo v Düsseldorfu pred ustanovnim delnim zasedanjem Evropskega parlamenta začelo preiskavo na podlagi poročil medijev in kazenskih ovadb zaradi domnevne zlorabe naziva v skladu s členom 132a(1)(1) nemškega kazenskega zakonika; ker je bila kmalu po 5. juliju 2019, verjetno 9. julija 2019, preiskava prekinjena zaradi izvolitve Gunnarja Becka v Evropski parlament; ker je glavni državni tožilec v Düsseldorfu 4. septembra 2019 nemškemu zveznemu ministrstvu za pravosodje in varstvo potrošnikov posredoval zahtevo za odvzem imunitete Gunnarju Becku, da bi nadaljevali preiskavo domnevne zlorabe naziva po členu 132a(1)(1) nemškega kazenskega zakonika; |
| --- | --- |

D.

ker je bil na glasovnici za volitve poslancev Evropskega parlamenta 26. maja 2019 Gunnar Beck naveden kot prof. dr. Gunnar Beck, Hochschuldozent [univerzitetni profesor], Barrister-at-Law für EU-Recht [odvetnik za pravo EU], Neuss (NW); ker je Gunnar Beck leta 1996 opravil doktorat iz filozofije v Oxfordu v Veliki Britaniji, medtem ko v Nemčiji ni pridobil niti naziva profesorja niti naziva doktorja; ker je državno tožilstvo v Düsseldorfu pred ustanovnim delnim zasedanjem Evropskega parlamenta začelo preiskavo na podlagi poročil medijev in kazenskih ovadb zaradi domnevne zlorabe naziva v skladu s členom 132a(1)(1) nemškega kazenskega zakonika; ker je bila kmalu po 5. juliju 2019, verjetno 9. julija 2019, preiskava prekinjena zaradi izvolitve Gunnarja Becka v Evropski parlament; ker je glavni državni tožilec v Düsseldorfu 4. septembra 2019 nemškemu zveznemu ministrstvu za pravosodje in varstvo potrošnikov posredoval zahtevo za odvzem imunitete Gunnarju Becku, da bi nadaljevali preiskavo domnevne zlorabe naziva po členu 132a(1)(1) nemškega kazenskega zakonika;

| E. | ker se Odbor za pravne zadeve v skladu s členom 9(8) Poslovnika v nobenem primeru ne sme izreči niti o krivdi ali nekrivdi poslanca niti o tem, ali mnenja oziroma dejanja, ki so pripisana poslancu, upravičujejo kazenski pregon, četudi se pri obravnavi zahteve podrobno seznani z dejstvi primera; |
| --- | --- |

E.

ker se Odbor za pravne zadeve v skladu s členom 9(8) Poslovnika v nobenem primeru ne sme izreči niti o krivdi ali nekrivdi poslanca niti o tem, ali mnenja oziroma dejanja, ki so pripisana poslancu, upravičujejo kazenski pregon, četudi se pri obravnavi zahteve podrobno seznani z dejstvi primera;

| F. | ker v skladu s členom 5(2) Poslovnika Evropskega parlamenta parlamentarna imuniteta ni osebni privilegij poslanca, temveč je jamstvo neodvisnosti Parlamenta kot celote in njegovih poslancev; |
| --- | --- |

F.

ker v skladu s členom 5(2) Poslovnika Evropskega parlamenta parlamentarna imuniteta ni osebni privilegij poslanca, temveč je jamstvo neodvisnosti Parlamenta kot celote in njegovih poslancev;

| G. | ker je namen poslanske imunitete zaščititi Parlament in njegove poslance pred sodnimi postopki v zvezi z dejavnostmi poslancev med opravljanjem parlamentarnih dolžnosti, ki jih od teh dolžnosti ni mogoče ločiti; |
| --- | --- |

G.

ker je namen poslanske imunitete zaščititi Parlament in njegove poslance pred sodnimi postopki v zvezi z dejavnostmi poslancev med opravljanjem parlamentarnih dolžnosti, ki jih od teh dolžnosti ni mogoče ločiti;

| H. | ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza o tem, da gre za fumus persecutionis, tj. dejstva, ki kažejo, da bi lahko bil namen sodnega postopka škodovati politični dejavnosti poslanca in s tem tudi Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

H.

ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza o tem, da gre za fumus persecutionis, tj. dejstva, ki kažejo, da bi lahko bil namen sodnega postopka škodovati politični dejavnosti poslanca in s tem tudi Evropskemu parlamentu;

| 1. | sklene, da se Gunnarju Becku odvzame imuniteta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje nemškim organom in Gunnarju Becku. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008, Marra proti De Gregoriu in Clementeju, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013, Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23. sodba Splošnega sodišča z dne 30. aprila 2019, Briois proti Parlamentu, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/143 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/143

---

P9_TA(2020)0133

Zahteva za odvzem imunitete Guyu Verhofstadtu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2020 o zahtevi za odvzem imunitete Guyu Verhofstadtu (2019/2149(IMM))

(2021/C 362/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Guyu Verhofstadtu, ki jo je okrožno sodišče v Varšavi-Śródmieście (oddelek V za kazenske postopke) vložilo 15. oktobra 2019 v okviru kazenskega postopka zaradi vložitve civilne tožbe pri istem sodišču (ref. X K 7/18) in ki je bila objavljena na plenarnem zasedanju 13. novembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Guyu Verhofstadtu, ki jo je okrožno sodišče v Varšavi-Śródmieście (oddelek V za kazenske postopke) vložilo 15. oktobra 2019 v okviru kazenskega postopka zaradi vložitve civilne tožbe pri istem sodišču (ref. X K 7/18) in ki je bila objavljena na plenarnem zasedanju 13. novembra 2019,

| — | po zagovoru Guya Verhofstadta v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Guya Verhofstadta v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011, 17. januarja 2013 in 30. aprila 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011, 17. januarja 2013 in 30. aprila 2019 (1),

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0037/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0037/2020),

| A. | ker je sodnik poljskega okrožnega sodišča v Varšavi-Śródmieście, oddelek V za kazenske postopke, vložil zahtevo za odvzem parlamentarne imunitete Guyu Verhofstadtu zaradi nekaterih njegovih izjav med razpravo na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta 15. novembra 2017 v Strasbourgu; ob upoštevanju obrazložitve sklepa okrožnega sodišča, v kateri se navaja, da „mora stranka, ki začne postopek, pridobiti dovoljenje za pregon, v obravnavanem primeru je to tožilec“ in „če tožilec ne sodeluje v tem postopku in ne želi vložiti zahteve sodišča za odvzem parlamentarne imunitete, je tožeči stranki v civilnem postopku odvzeta možnost, da uveljavlja svoje pravice v razmerju do osebe, ki jo ščiti parlamentarna imuniteta“, in ker „zadevna določba [člen 9(12) Poslovnika] ne določa, da mora sodni organ pripraviti takšno zahtevo, ampak jo le predloži. Zato je ta zahteva za odvzem parlamentarne imunitete bolj formalno posredovanje zahteve tožeče stranke v civilnem postopku“; ker se ugotavlja, da je v skladu s členom 9(12) Poslovnika zahtevo za odvzem parlamentarne imunitete posredoval pravosodni organ; a se opozarja na dejstvo, da člen 9(1) Poslovnika določa, da vsako zahtevo za odvzem imunitete vloži „pristojni organ države članice“, zato ta dva pojma nista enaka; |
| --- | --- |

A.

ker je sodnik poljskega okrožnega sodišča v Varšavi-Śródmieście, oddelek V za kazenske postopke, vložil zahtevo za odvzem parlamentarne imunitete Guyu Verhofstadtu zaradi nekaterih njegovih izjav med razpravo na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta 15. novembra 2017 v Strasbourgu; ob upoštevanju obrazložitve sklepa okrožnega sodišča, v kateri se navaja, da „mora stranka, ki začne postopek, pridobiti dovoljenje za pregon, v obravnavanem primeru je to tožilec“ in „če tožilec ne sodeluje v tem postopku in ne želi vložiti zahteve sodišča za odvzem parlamentarne imunitete, je tožeči stranki v civilnem postopku odvzeta možnost, da uveljavlja svoje pravice v razmerju do osebe, ki jo ščiti parlamentarna imuniteta“, in ker „zadevna določba [člen 9(12) Poslovnika] ne določa, da mora sodni organ pripraviti takšno zahtevo, ampak jo le predloži. Zato je ta zahteva za odvzem parlamentarne imunitete bolj formalno posredovanje zahteve tožeče stranke v civilnem postopku“; ker se ugotavlja, da je v skladu s členom 9(12) Poslovnika zahtevo za odvzem parlamentarne imunitete posredoval pravosodni organ; a se opozarja na dejstvo, da člen 9(1) Poslovnika določa, da vsako zahtevo za odvzem imunitete vloži „pristojni organ države članice“, zato ta dva pojma nista enaka;

| B. | ker je Guy Verhofstadt obtožen, da je nepremišljeno razžalil tožečo stranko, ki je prek pooblaščenca vložila tožbo pri omenjenem sodišču; ker je Guy Verhofstadt v govoru na plenarnem zasedanju o stanju na področju pravne države in demokracije na Poljskem, ki so ga predvajali mediji, udeležence pohoda za neodvisnost v Varšavi leta 2017 opisal kot „fašiste, neonaciste in bele supremaciste“; ker je bila tožeča stranka med udeleženci pohoda; |
| --- | --- |

B.

ker je Guy Verhofstadt obtožen, da je nepremišljeno razžalil tožečo stranko, ki je prek pooblaščenca vložila tožbo pri omenjenem sodišču; ker je Guy Verhofstadt v govoru na plenarnem zasedanju o stanju na področju pravne države in demokracije na Poljskem, ki so ga predvajali mediji, udeležence pohoda za neodvisnost v Varšavi leta 2017 opisal kot „fašiste, neonaciste in bele supremaciste“; ker je bila tožeča stranka med udeleženci pohoda;

| C. | ker so te pripombe Guya Verhofstadta domnevno javno razžalile tožečo stranko v njeni odsotnosti in se ji domnevno očitajo dejstva, ki ji v očeh javnosti škodujejo, kar bi ji lahko po njenem mnenju odvzelo zaupanje, ki je potrebno za opravljanje funkcije, poklica ali dejavnosti, bodisi zaradi dejstva, ki izhaja iz člena 216(2) v povezavi s členom 212(2) ali v povezavi s členom 11(2) poljskega kazenskega zakonika; |
| --- | --- |

C.

ker so te pripombe Guya Verhofstadta domnevno javno razžalile tožečo stranko v njeni odsotnosti in se ji domnevno očitajo dejstva, ki ji v očeh javnosti škodujejo, kar bi ji lahko po njenem mnenju odvzelo zaupanje, ki je potrebno za opravljanje funkcije, poklica ali dejavnosti, bodisi zaradi dejstva, ki izhaja iz člena 216(2) v povezavi s členom 212(2) ali v povezavi s členom 11(2) poljskega kazenskega zakonika;

| D. | ker parlamentarna imuniteta ni osebni privilegij poslanca, temveč je jamstvo za neodvisnost Parlamenta kot celote in njegovih poslancev; |
| --- | --- |

D.

ker parlamentarna imuniteta ni osebni privilegij poslanca, temveč je jamstvo za neodvisnost Parlamenta kot celote in njegovih poslancev;

| E. | ker po eni strani Parlamenta ni mogoče enačiti s sodiščem, po drugi strani pa poslanec v okviru postopka za odvzem imunitete ne more šteti za „obdolženca“ (2); |
| --- | --- |

E.

ker po eni strani Parlamenta ni mogoče enačiti s sodiščem, po drugi strani pa poslanec v okviru postopka za odvzem imunitete ne more šteti za „obdolženca“ (2);

| F. | ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper člana Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

F.

ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper člana Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti;

| G. | ker je Guy Verhofstadt omenjene besede izrekel na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta, v parlamentarni dvorani in med opravljanjem dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

G.

ker je Guy Verhofstadt omenjene besede izrekel na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta, v parlamentarni dvorani in med opravljanjem dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta;

| H. | ker torej izjave Guya Verhofstadta sodijo v okvir opravljanje funkcije poslanca in njegovih dejavnosti v Evropskem parlamentu; |
| --- | --- |

H.

ker torej izjave Guya Verhofstadta sodijo v okvir opravljanje funkcije poslanca in njegovih dejavnosti v Evropskem parlamentu;

| 1. | sklene, da se Guyu Verhofstadtu imuniteta ne odvzame; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Republike Poljske in Guyu Verhofstadtu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; sodba Sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23. sodba Sodišča z dne 30. aprila 2019 v zadevi Briois proti Parlamentu, T-214/18, ECLI:EU:T:2010:266.

(2)  Sodba sodišča (veliki senat) z dne 19. decembra 2019, Oriol Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

sreda, 17. junij 2020

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/145 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/145

---

P9_TA(2020)0130

Vzpostavitev okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (05639/2/2020 – C9-0132/2020 – 2018/0178(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 362/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05639/2/2020 – C9-0132/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05639/2/2020 – C9-0132/2020),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0353), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0353),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki sta ga odobrila pristojna odbora v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki sta ga odobrila pristojna odbora v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 58 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 58 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0107/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0107/2020),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 103.

(2)  UL C 86, 7.3.2019, str. 24.

(3)  Sprejeta besedila, 28.3.2019, P8_TA(2019)0325.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/146 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/146

---

P9_TA(2020)0131

Statistika Skupnosti o migracijah in mednarodni zaščiti ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 862/2007 o statistiki Skupnosti o migracijah in mednarodni zaščiti (15300/1/2019 – C9-0102/2020 – 2018/0154(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 362/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (15300/1/2019 – C9-0102/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (15300/1/2019 – C9-0102/2020),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0307), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0307),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0108/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0108/2020),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Sprejeta besedila, 16.4.2019, P8_TA(2019)0359.

---

četrtek, 18. junij 2020

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/147 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/147

---

P9_TA(2020)0134

Protokol o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (2019–2024) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (2019–2024) (08662/1/2019 – C9-0004/2019 – 2019/0078(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 362/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08662/1/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08662/1/2019),

| — | ob upoštevanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (2019–2024) (08668/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (2019–2024) (08668/2019),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0004/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0004/2019),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 18. junija 2020 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 18. junija 2020 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0024/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0024/2020),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Zelenortski otoki. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0135.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/148 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/148

---

P9_TA(2020)0135

Protokol o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (2019–2024) (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (2019–2024) (08662/2019 – C9-0004/2019 – 2019/0078M(NLE))

(2021/C 362/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08662/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08662/2019),

| — | ob upoštevanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (2019–2024) (08668/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (2019–2024) (08668/2019),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (C9-0004/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (C9-0004/2019),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 18. junija 2020 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 18. junija 2020 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 31(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 31(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o skupnih pravilih za izvajanje zunanje razsežnosti skupne ribiške politike, vključno s sporazumi o ribištvu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o skupnih pravilih za izvajanje zunanje razsežnosti skupne ribiške politike, vključno s sporazumi o ribištvu (3),

| — | ob upoštevanju končnega poročila iz februarja 2018 o predhodni in naknadni ocenjevalni študiji sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Zelenortskimi otoki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila iz februarja 2018 o predhodni in naknadni ocenjevalni študiji sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Zelenortskimi otoki,

| — | ob upoštevanju člena 105(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0023/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0023/2020),

| A. | ker sta se Komisija in vlada Zelenortskih otokov pogajali o novem sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu (sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Zelenortskimi otoki) skupaj s protokolom o izvajanju za petletno obdobje; |
| --- | --- |

A.

ker sta se Komisija in vlada Zelenortskih otokov pogajali o novem sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu (sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Zelenortskimi otoki) skupaj s protokolom o izvajanju za petletno obdobje;

| B. | ker je splošni cilj sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Zelenortskimi otoki okrepiti njuno sodelovanje na področju ribištva, kar je v interesu obeh strani, s spodbujanjem trajnostne ribiške politike in trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov v izključni ekonomski coni Zelenortskih otokov; |
| --- | --- |

B.

ker je splošni cilj sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Zelenortskimi otoki okrepiti njuno sodelovanje na področju ribištva, kar je v interesu obeh strani, s spodbujanjem trajnostne ribiške politike in trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov v izključni ekonomski coni Zelenortskih otokov;

| C. | ker se je izkoriščanje ribolovnih možnosti na podlagi prejšnjega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Zelenortskimi otoki gibalo med 58 % in 68 %, pri čemer so jih plovila s potegalko dobro, plovila s parangalom in plovila za ribolov z ribiško palico pa zmerno izkoriščala; |
| --- | --- |

C.

ker se je izkoriščanje ribolovnih možnosti na podlagi prejšnjega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Zelenortskimi otoki gibalo med 58 % in 68 %, pri čemer so jih plovila s potegalko dobro, plovila s parangalom in plovila za ribolov z ribiško palico pa zmerno izkoriščala;

| D. | ker morski psi sestavljajo 20 % ulova, vendar zaradi pomanjkanja znanstvenih podatkov ta številka verjetno ni točna in bi utegnila biti višja; |
| --- | --- |

D.

ker morski psi sestavljajo 20 % ulova, vendar zaradi pomanjkanja znanstvenih podatkov ta številka verjetno ni točna in bi utegnila biti višja;

| E. | ker bi moral sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Zelenortskimi otoki spodbujati učinkovitejši trajnostni razvoj ribiških skupnosti na Zelenortskih otokih ter povezanih industrij in dejavnosti, tudi ribiške znanosti; ker mora biti podpora, ki se zagotavlja na podlagi protokola, v skladu z nacionalnimi razvojnimi načrti in akcijskim načrtom za modro rast za razvoj znotraj ekoloških omejitev, zasnovanimi z Organizacijo združenih narodov za povečanje proizvodnje in profesionalizacijo sektorja, da bi se zadovoljile potrebe prebivalstva po hrani in zaposlovanju; |
| --- | --- |

E.

ker bi moral sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Zelenortskimi otoki spodbujati učinkovitejši trajnostni razvoj ribiških skupnosti na Zelenortskih otokih ter povezanih industrij in dejavnosti, tudi ribiške znanosti; ker mora biti podpora, ki se zagotavlja na podlagi protokola, v skladu z nacionalnimi razvojnimi načrti in akcijskim načrtom za modro rast za razvoj znotraj ekoloških omejitev, zasnovanimi z Organizacijo združenih narodov za povečanje proizvodnje in profesionalizacijo sektorja, da bi se zadovoljile potrebe prebivalstva po hrani in zaposlovanju;

| F. | ker bi bilo treba v okviru sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu podpirati zaveze EU iz mednarodnih sporazumov, natančneje cilje Organizacije združenih narodov za trajnostni razvoj, zlasti cilj 14, in ker morajo k tem ciljem prispevati vsi ukrepi EU, tudi sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu; |
| --- | --- |

F.

ker bi bilo treba v okviru sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu podpirati zaveze EU iz mednarodnih sporazumov, natančneje cilje Organizacije združenih narodov za trajnostni razvoj, zlasti cilj 14, in ker morajo k tem ciljem prispevati vsi ukrepi EU, tudi sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu;

| G. | ker EU prek Evropskega razvojnega sklada prispeva za Zelenortske otoke večletni proračun v višini 55 milijonov EUR, pri čemer se osredotoča na eno glavno področje, in sicer pogodbo o dobrem upravljanju in razvoju; |
| --- | --- |

G.

ker EU prek Evropskega razvojnega sklada prispeva za Zelenortske otoke večletni proračun v višini 55 milijonov EUR, pri čemer se osredotoča na eno glavno področje, in sicer pogodbo o dobrem upravljanju in razvoju;

| H. | ker bi moral sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu prispevati k spodbujanju in razvoju ribiškega sektorja Zelenortskih otokov, kjer je treba izgraditi ali obnoviti osnovno infrastrukturo, kot so pristanišča, mesta iztovarjanja, skladišča in predelovalni obrati; |
| --- | --- |

H.

ker bi moral sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu prispevati k spodbujanju in razvoju ribiškega sektorja Zelenortskih otokov, kjer je treba izgraditi ali obnoviti osnovno infrastrukturo, kot so pristanišča, mesta iztovarjanja, skladišča in predelovalni obrati;

| I. | ker je treba Evropski parlament sproti in izčrpno obveščati v vseh fazah postopkov, povezanih s protokolom in njegovim podaljšanjem; |
| --- | --- |

I.

ker je treba Evropski parlament sproti in izčrpno obveščati v vseh fazah postopkov, povezanih s protokolom in njegovim podaljšanjem;

| 1. | meni, da ima sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Zelenortskimi otoki dva enako pomembna cilja, in sicer (1) zagotoviti ribolovne možnosti za plovila EU v izključni ekonomski coni Zelenortskih otokov na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega znanja in mnenja ter brez poseganja v ukrepe za ohranjanje in upravljanje regionalnih organizacij, katerih članica so Zelenortski otoki, zlasti Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT), ali prekoračitve razpoložljivega presežka in (2) spodbujati nadaljnje gospodarsko, finančno, tehnično in znanstveno sodelovanje med EU in Zelenortskimi otoki na področju trajnostnega ribištva in dobrega izkoriščanja ribolovnih virov v izključni ekonomski coni Zelenortskih otokov, pri čemer se hkrati ne spodkopavajo suverene možnosti in strategije Zelenortskih otokov, ki se nanašajo na ta razvoj; obenem meni, da bi moral sporazum glede na visoko vrednost morske biologije v vodah Zelenortskih otokov jamčiti sprejetje ukrepov, s katerimi bi omilili nenamerne posledice ribolova s plovili EU v izključni ekonomski coni Zelenortskih otokov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da je treba sprejeti ukrepe, s katerimi bi preprečili prekoračitev referenčne tonaže iz sporazuma; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja na ugotovitve retrospektivne in prospektivne ocene protokola k sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Zelenortskimi otoki, ki je bila opravljena maja 2018 in v kateri je navedeno, da se je protokol na splošno izkazal kot učinkovit, uspešen, primeren za zadevne interese in skladen s sektorsko politiko Zelenortskih otokov ter v veliki meri sprejemljiv za deležnike in da je priporočena sklenitev novega protokola; poudarja, da je mogoče doseči še večji napredek pri sodelovanju na področju ribištva med EU in Zelenortskimi otoki, ter meni, da mora zato novi protokol segati dlje od predhodnih protokolov o izvajanju tega sporazuma, zlasti glede razvojne pomoči ribiškemu sektorju Zelenortskih otokov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | se strinja, da je treba doseči znaten napredek pri razvoju zelenortskega ribiškega sektorja, vključno z ribiško industrijo in povezanimi dejavnostmi, ter poziva Komisijo, naj stori vse potrebno za njegovo dosego, vključno z morebitno revizijo in okrepitvijo dela sporazuma, ki se nanaša na sektorsko podporo, ter z ustvarjanjem pogojev za povečanje stopnje črpanja finančnih sredstev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Zelenortskimi otoki ne bo dosegel svojih ciljev, če ne bo prispeval k povečanju dodane vrednosti na Zelenortskih otokih zaradi izkoriščanja njenih ribolovnih virov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da morata biti sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Zelenortskimi otoki in njegov protokol usklajena z nacionalnimi razvojnimi načrti in načrtom za modro rast znotraj ekoloških omejitev za razvoj ribiškega sektorja Zelenortskih otokov, ki so prednostna področja za podporo EU in za katere je potrebna mobilizacija potrebne tehnične in finančne pomoči, in sicer bi morala:






  — | okrepiti institucionalne zmogljivosti in izboljšati upravljanje: pripraviti zakonodajo, ki bo temeljila na načrtih upravljanja in podpirala izvajanje te zakonodaje in načrtov upravljanja; |
| --- | --- | --- |

6.

—

okrepiti institucionalne zmogljivosti in izboljšati upravljanje: pripraviti zakonodajo, ki bo temeljila na načrtih upravljanja in podpirala izvajanje te zakonodaje in načrtov upravljanja;

| — | poostriti spremljanje, nadzor in opazovanje v izključni ekonomski coni Zelenortskih otokov in na okoliških območjih; |
| --- | --- |

—

poostriti spremljanje, nadzor in opazovanje v izključni ekonomski coni Zelenortskih otokov in na okoliških območjih;

| — | okrepiti ukrepe za boj proti nezakonitim, neprijavljenim in zakonsko neurejenim ribiškim dejavnostim, tudi v celinskih vodah; |
| --- | --- |

—

okrepiti ukrepe za boj proti nezakonitim, neprijavljenim in zakonsko neurejenim ribiškim dejavnostim, tudi v celinskih vodah;

| — | okrepiti partnerstva z drugimi državami, ki jih zanimajo ribolovne dejavnosti v izključni ekonomski coni Zelenortskih otokov, in sicer z ribiškimi sporazumi, zagotoviti preglednost z objavo celotne vsebine teh sporazumov ter vzpostaviti regionalni program za usposabljanje in uporabo opazovalcev; |
| --- | --- |

—

okrepiti partnerstva z drugimi državami, ki jih zanimajo ribolovne dejavnosti v izključni ekonomski coni Zelenortskih otokov, in sicer z ribiškimi sporazumi, zagotoviti preglednost z objavo celotne vsebine teh sporazumov ter vzpostaviti regionalni program za usposabljanje in uporabo opazovalcev;

| — | podpirati uvedbo in izboljšanje programov za zbiranje podatkov, ki oblastem Zelenortskih otokov omogočajo, da razumejo, kakšni viri so na voljo, in da podprejo znanstveno oceno virov, kar bo omogočilo sprejemanje odločitev na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanj; |
| --- | --- |

—

podpirati uvedbo in izboljšanje programov za zbiranje podatkov, ki oblastem Zelenortskih otokov omogočajo, da razumejo, kakšni viri so na voljo, in da podprejo znanstveno oceno virov, kar bo omogočilo sprejemanje odločitev na podlagi najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanj;

| — | omogočiti izgradnjo in/ali razvoj ključne infrastrukture za ribištvo in z njim povezane dejavnosti, kot so pomoli in pristanišča (industrijska in obrtna, na primer pristanišče Mindelo na otoku São Vincente), mesta za skladiščenje in predelavo rib, tržnice, infrastruktura za distribucijo in trženje ter kakovostni laboratoriji za analizo; |
| --- | --- |

—

omogočiti izgradnjo in/ali razvoj ključne infrastrukture za ribištvo in z njim povezane dejavnosti, kot so pomoli in pristanišča (industrijska in obrtna, na primer pristanišče Mindelo na otoku São Vincente), mesta za skladiščenje in predelavo rib, tržnice, infrastruktura za distribucijo in trženje ter kakovostni laboratoriji za analizo;

| — | podpirati in izboljšati delovne pogoje za vse delavce, zlasti za ženske v vseh dejavnostih, povezanih z ribištvom, vključno s trženjem, preoblikovanjem, upravljanjem ribištva in znanostjo; |
| --- | --- |

—

podpirati in izboljšati delovne pogoje za vse delavce, zlasti za ženske v vseh dejavnostih, povezanih z ribištvom, vključno s trženjem, preoblikovanjem, upravljanjem ribištva in znanostjo;

| — | podpirati znanstveno znanje, ki je potrebno za vzpostavitev zaščitenih morskih območij, vključno z njihovim izvajanjem, spremljanjem in nadzorom; |
| --- | --- |

—

podpirati znanstveno znanje, ki je potrebno za vzpostavitev zaščitenih morskih območij, vključno z njihovim izvajanjem, spremljanjem in nadzorom;

| — | omejiti prilov občutljivih vrst, kot so morske želve; |
| --- | --- |

—

omejiti prilov občutljivih vrst, kot so morske želve;

| — | omogočiti okrepitev organizacij, ki zastopajo moške in ženske v ribiškem sektorju, zlasti tiste, ki se ukvarjajo z malim ribolovom, s čimer bi se okrepile tehnične, upravne in pogajalske zmogljivosti; |
| --- | --- |

—

omogočiti okrepitev organizacij, ki zastopajo moške in ženske v ribiškem sektorju, zlasti tiste, ki se ukvarjajo z malim ribolovom, s čimer bi se okrepile tehnične, upravne in pogajalske zmogljivosti;

| — | omogočiti vzpostavitev in/ali obnovo centrov za osnovno in poklicno usposabljanje, s čimer bi se povečala usposobljenost ribičev, pomorščakov in žensk v ribiškem sektorju in drugih dejavnostih, povezanih z modrim gospodarstvom; |
| --- | --- |

—

omogočiti vzpostavitev in/ali obnovo centrov za osnovno in poklicno usposabljanje, s čimer bi se povečala usposobljenost ribičev, pomorščakov in žensk v ribiškem sektorju in drugih dejavnostih, povezanih z modrim gospodarstvom;

| — | okrepiti ukrepe za spodbujanje vključevanja mladih v ribištvo; |
| --- | --- |

—

okrepiti ukrepe za spodbujanje vključevanja mladih v ribištvo;

| — | okrepiti znanstvene raziskovalne zmogljivosti in zmožnosti za spremljanje ribolovnih virov in morskega okolja; |
| --- | --- |

—

okrepiti znanstvene raziskovalne zmogljivosti in zmožnosti za spremljanje ribolovnih virov in morskega okolja;

| — | izboljšati trajnost morskih virov na splošno; |
| --- | --- |

—

izboljšati trajnost morskih virov na splošno;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da se sporazum ne nanaša na male pelagične ribe, ki so zelo pomembne za lokalno prebivalstvo in za katere ni presežka; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izraža zaskrbljenost zaradi morebitnega škodljivega vpliva ribolovnih dejavnosti na populacijo morskih psov v izključni ekonomski coni Zelenortskih otokov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da je treba podrobneje oceniti koristi, ki jih izvajanje protokola prinaša lokalnemu gospodarstvu (zaposlovanje, infrastruktura, socialne izboljšave); |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da bi bilo treba izboljšati količino in natančnost podatkov o vseh ulovih (ciljnih vrstah in prilovu), o stanju ohranjenosti ribolovnih virov ter o vplivu ribolovnih dejavnosti na morsko okolje, in izboljšati izvajanje financiranja sektorske podpore, da bi omogočili natančnejšo oceno učinka sporazuma, tudi socialnega in gospodarskega, na morski ekosistem, ribolovne vire in lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da bi bilo treba zaradi možnosti zaprtja ali uvedbe omejitev ribolova najprej poskrbeti za lokalne ribolovne potrebe na podlagi zanesljivega znanstvenega mnenja, da bi zagotovili trajnost virov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo in organe Zelenortskih otokov, naj izboljšajo zbiranje podatkov in spremljanje prelova staležev ter se zlasti osredotočijo na morske pse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj v okviru politik sodelovanja in uradne razvojne pomoči, ki se osredotočajo na Zelenortske otoke, upoštevajo, da bi se morala Evropski razvojni sklad in sektorska podpora, določena v tem sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, dopolnjevati, da bi hitreje in učinkoviteje prispevali h krepitvi sektorja lokalnega ribištva in da bi imela država popolno suverenost nad svojimi viri; poziva Komisijo, naj prek Evropskega razvojnega sklada in drugih ustreznih instrumentov omogoči potrebne ukrepe za zagotavljanje infrastrukture, ki je zaradi obsega in stroškov ni mogoče zgraditi zgolj s sektorsko podporo v okviru sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, na primer ribiška pristanišča (industrijska in obrtna); |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja potrebo po povečanju prispevka sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu k lokalnemu ustvarjanju novih neposrednih in posrednih delovnih mest, naj si bo na plovilih, ki delujejo na podlagi sporazuma, ali v ribolovnih dejavnostih, tako na začetku kot na koncu dobavne verige; meni, da imajo lahko zato države članice ključno vlogo pri doseganju tega cilja in lahko dejavno sodelujejo pri krepitvi zmogljivosti in usposabljanju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj dodatno okrepijo sodelovanje z Zelenortskimi otoki in ocenijo možnosti za krepitev prihodnje razvojne pomoči, zlasti v okviru novega instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, ki je predlagan kot del proračuna EU za obdobje 2021–2027, in zlasti ob upoštevanju dobre uporabe sredstev EU na Zelenortskih otokih ter politične stabilnosti države v kompleksnih geopolitičnih razmerah, kar je treba podpirati in nagraditi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj Republiko Zelenortski otoki spodbuja k uporabi finančnega prispevka, ki ga zagotavlja protokol, za dolgoročno krepitev nacionalne ribiške industrije, za spodbujanje povpraševanja po lokalnih naložbah in industrijskih projektih ter za spodbujanje rasti trajnostnega modrega gospodarstva, kar bi ustvarilo lokalna delovna mesta in izboljšalo privlačnost ribolovnih dejavnosti za mlajše generacije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj pošlje Parlamentu zapisnike in sklepe sej skupnega odbora iz člena 9 sporazuma in ugotovitve letnih ocen ter jih objavi; poziva jo tudi, naj predstavnikom Parlamenta omogoči, da se kot opazovalci udeležijo sej skupnega odbora, in naj k sodelovanju spodbuja ribiške skupnosti Zelenortskih otokov in povezane deležnike; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bi bilo treba zbrati informacije o koristih, ki jih izvajanje protokola prinaša lokalnemu gospodarstvu (zaposlovanje, infrastruktura, socialne izboljšave); |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s členom 13(2) PEU in členom 218(10) PDEU ter v okviru njunih pristojnosti Parlament nemudoma in izčrpno obveščata v vseh fazah postopkov v zvezi s protokolom in, če je to ustrezno, njegovim podaljšanjem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | Komisijo, zlasti pa Svet, opozarja, da dolgotrajni postopek z začasno uporabo mednarodnih sporazumov, preden ga Parlament odobri, ni v skladu z vodilnimi načeli Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje in da ta praksa močno škoduje statusu Parlamenta kot edine neposredno demokratično izvoljene institucije EU in tudi demokratičnim značilnostim celotne EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj dana priporočila bolje vključi v sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Zelenortskimi otoki in jih upošteva v postopkih za podaljšanje protokola; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Republike Zelenortski otoki. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0134.

(2)  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

(3)  UL C 58, 15.2.2018, str. 93.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/152 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/152

---

P9_TA(2020)0136

Protokol o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Gvinejo Bissau (2019–2024) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (2019–2024) (08928/2019 – C9-0011/2019 – 2019/0090(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 362/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08928/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08928/2019),

| — | ob upoštevanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (08894/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (08894/2019),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43, točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0011/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43, točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0011/2019),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 18. junija 2020 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 18. junija 2020 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0012/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0012/2020),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Gvineje Bissau. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0137.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/153 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/153

---

P9_TA(2020)0137

Protokol o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med EU in Gvinejo Bissau (2019–2024) (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (2019–2024) (08928/2019 – C9-0011/2019 – 2019/0090M(NLE))

(2021/C 362/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08928/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08928/2019),

| — | ob upoštevanju sklenitve Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (08894/2019) (v nadaljnjem besedilu: Protokol), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklenitve Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (08894/2019) (v nadaljnjem besedilu: Protokol),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43, točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0011/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43, točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0011/2019),

| — | ob upoštevanju člena 31(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (skupna ribiška politika) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 31(4) Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (skupna ribiška politika) (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o skupnih pravilih za izvajanje zunanje razsežnosti skupne ribiške politike, vključno s sporazumi o ribištvu (2). |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o skupnih pravilih za izvajanje zunanje razsežnosti skupne ribiške politike, vključno s sporazumi o ribištvu (2).

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 18. junija 2020 (3) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 18. junija 2020 (3) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 105(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0013/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0013/2020),

| A. | ker je splošni cilj sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Gvinejo Bissau povečati sodelovanje na področju ribištva med EU in Gvinejo Bissau, kar je v interesu obeh strani, in sicer s spodbujanjem trajnostne ribiške politike ter preudarnega in trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov na ribolovnem območju Gvineje Bissau, pa tudi z razvojem tamkajšnjega ribiškega sektorja in modrega gospodarstva; |
| --- | --- |

A.

ker je splošni cilj sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Gvinejo Bissau povečati sodelovanje na področju ribištva med EU in Gvinejo Bissau, kar je v interesu obeh strani, in sicer s spodbujanjem trajnostne ribiške politike ter preudarnega in trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov na ribolovnem območju Gvineje Bissau, pa tudi z razvojem tamkajšnjega ribiškega sektorja in modrega gospodarstva;

| B. | ker uporaba ribolovnih možnosti pod prejšnjim sporazumom o partnerstvu o trajnostnem ribištvu na splošno velja za zadovoljivo; |
| --- | --- |

B.

ker uporaba ribolovnih možnosti pod prejšnjim sporazumom o partnerstvu o trajnostnem ribištvu na splošno velja za zadovoljivo;

| C. | ker je sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Gvinejo Bissau eden od pomembnejših tovrstnih sporazumov, ki jih je EU sklenila s tretjimi državami, saj je trenutno tretji najpomembnejši glede na višino vključenih sredstev, njegova prednost pa je tudi to, da je le eden od treh sporazumov, ki omogočajo dostop do mešanega ribolova; |
| --- | --- |

C.

ker je sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Gvinejo Bissau eden od pomembnejših tovrstnih sporazumov, ki jih je EU sklenila s tretjimi državami, saj je trenutno tretji najpomembnejši glede na višino vključenih sredstev, njegova prednost pa je tudi to, da je le eden od treh sporazumov, ki omogočajo dostop do mešanega ribolova;

| D. | ker ribištvo v Gvineji Bissau zanemarljivo malo prispeva k blaginji države (3,5 % BDP v letu 2015), čeprav bodo sredstva, ki jih bo država prejela v okviru tega sporazuma kot finančno nadomestilo za dostop do virov, znatno prispevala k njenim nacionalnim javnim financam; |
| --- | --- |

D.

ker ribištvo v Gvineji Bissau zanemarljivo malo prispeva k blaginji države (3,5 % BDP v letu 2015), čeprav bodo sredstva, ki jih bo država prejela v okviru tega sporazuma kot finančno nadomestilo za dostop do virov, znatno prispevala k njenim nacionalnim javnim financam;

| E. | ker se je finančni prispevek EU v primerjavi s prejšnjim protokolom povečal, in sicer se je letni znesek za dostop do ribolovnih virov z 9 milijonov EUR na leto povečal na 11,6 milijona EUR na leto, znesek podpore EU za sektorske ribiške politike Gvineje Bissau pa se je s 3 milijonov EUR povečal na 4 milijone EUR; |
| --- | --- |

E.

ker se je finančni prispevek EU v primerjavi s prejšnjim protokolom povečal, in sicer se je letni znesek za dostop do ribolovnih virov z 9 milijonov EUR na leto povečal na 11,6 milijona EUR na leto, znesek podpore EU za sektorske ribiške politike Gvineje Bissau pa se je s 3 milijonov EUR povečal na 4 milijone EUR;

| F. | ker bodo ribolovne možnosti v obdobju, ki ga pokriva Protokol, opredeljene na dva različna načina: v prvih dveh letih ribolovni napor (merjen po bruto registrski tonaži), v zadnjih treh letih pa celotni dovoljeni ulov (v tonah); ker bi morali ta prehod v prvih dveh letih veljavnosti Protokola spremljati uvedba elektronskega sistema poročanja o ulovu (ERS) in obdelava podatkov o ulovu; |
| --- | --- |

F.

ker bodo ribolovne možnosti v obdobju, ki ga pokriva Protokol, opredeljene na dva različna načina: v prvih dveh letih ribolovni napor (merjen po bruto registrski tonaži), v zadnjih treh letih pa celotni dovoljeni ulov (v tonah); ker bi morali ta prehod v prvih dveh letih veljavnosti Protokola spremljati uvedba elektronskega sistema poročanja o ulovu (ERS) in obdelava podatkov o ulovu;

| G. | ker so odobrene ribolovne možnosti za ladjevje EU v prvem obdobju, ki ga pokriva Protokol, naslednje: 3 700 BRT za zamrzovalna plovila z vlečno mrežo za ribolov kozic, 3 500 BRT za zamrzovalna plovila z vlečno mrežo za ribolov rib kostnic in glavonožcev ter 15 000 BRT za plovila z vlečno mrežo za ribolov malih pelagičnih rib, 28 zamrzovalnih plovil za ribolov tuna s potegalko in plovil s parangalom in 13 plovil za ribolov tuna z ribiškimi palicami in parangali; ker so odobrene ribolovne možnosti za ladjevje EU v drugem obdobju, ki ga pokriva Protokol, naslednje: 2 500 ton za zamrzovalna plovila z vlečno mrežo za ribolov kozic, 11 000 ton za zamrzovalna plovila z vlečno mrežo za ribolov rib kostnic, 1 500 ton za zamrzovalna plovila z vlečno mrežo za ribolov glavonožcev ter 18 000 ton za plovila z vlečno mrežo za ribolov malih pelagičnih rib, 28 zamrzovalnih plovil za ribolov tuna s potegalko in plovil s parangalom in 13 plovil za ribolov tuna z ribiškimi palicami in parangali; |
| --- | --- |

G.

ker so odobrene ribolovne možnosti za ladjevje EU v prvem obdobju, ki ga pokriva Protokol, naslednje: 3 700 BRT za zamrzovalna plovila z vlečno mrežo za ribolov kozic, 3 500 BRT za zamrzovalna plovila z vlečno mrežo za ribolov rib kostnic in glavonožcev ter 15 000 BRT za plovila z vlečno mrežo za ribolov malih pelagičnih rib, 28 zamrzovalnih plovil za ribolov tuna s potegalko in plovil s parangalom in 13 plovil za ribolov tuna z ribiškimi palicami in parangali; ker so odobrene ribolovne možnosti za ladjevje EU v drugem obdobju, ki ga pokriva Protokol, naslednje: 2 500 ton za zamrzovalna plovila z vlečno mrežo za ribolov kozic, 11 000 ton za zamrzovalna plovila z vlečno mrežo za ribolov rib kostnic, 1 500 ton za zamrzovalna plovila z vlečno mrežo za ribolov glavonožcev ter 18 000 ton za plovila z vlečno mrežo za ribolov malih pelagičnih rib, 28 zamrzovalnih plovil za ribolov tuna s potegalko in plovil s parangalom in 13 plovil za ribolov tuna z ribiškimi palicami in parangali;

| H. | ker je bil prvi sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Gvinejo Bissau sklenjen leta 1980; ker je 23. novembra 2017 prenehal veljati prejšnji protokol k Sporazumu; ker se del teh sporazumov, namenjen razvojnemu sodelovanju (na primer sektorska podpora), globalno ni bil dovolj uspešen; ker je vseeno bil dosežen napredek pri spremljanju, upravljanju in nadziranju ribolova, zmogljivosti sanitarnih inšpekcij in sodelovanju Gvineje Bissau v regionalnih organih za ribištvo; ker je treba okrepiti sektorsko sodelovanje, da se bodo lokalni ribiški sektor in z njim povezana industrija in dejavnosti bolj razvili ter bo v Gvineji Bissau ostalo več dodane vrednosti, nastale z izkoriščanjem njenih naravnih virov; |
| --- | --- |

H.

ker je bil prvi sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Gvinejo Bissau sklenjen leta 1980; ker je 23. novembra 2017 prenehal veljati prejšnji protokol k Sporazumu; ker se del teh sporazumov, namenjen razvojnemu sodelovanju (na primer sektorska podpora), globalno ni bil dovolj uspešen; ker je vseeno bil dosežen napredek pri spremljanju, upravljanju in nadziranju ribolova, zmogljivosti sanitarnih inšpekcij in sodelovanju Gvineje Bissau v regionalnih organih za ribištvo; ker je treba okrepiti sektorsko sodelovanje, da se bodo lokalni ribiški sektor in z njim povezana industrija in dejavnosti bolj razvili ter bo v Gvineji Bissau ostalo več dodane vrednosti, nastale z izkoriščanjem njenih naravnih virov;

| I. | ker je treba za razvoj ribiškega sektorja Gvineje Bissau vzpostaviti osnovno infrastrukturo, kot so pristanišča, mesta iztovarjanja, skladišča in predelovalni obrati, ki jih še vedno ni, da se bodo ribe, ulovljene v njenih vodah, v večji meri tam tudi iztovorile; |
| --- | --- |

I.

ker je treba za razvoj ribiškega sektorja Gvineje Bissau vzpostaviti osnovno infrastrukturo, kot so pristanišča, mesta iztovarjanja, skladišča in predelovalni obrati, ki jih še vedno ni, da se bodo ribe, ulovljene v njenih vodah, v večji meri tam tudi iztovorile;

| J. | ker se bo leta 2021 začela izvajati pobuda OZN za desetletje oceanskih znanosti za trajnostni razvoj (2021–2030); ker je treba tretje države spodbuditi, da prevzamejo ključno vlogo pri pridobivanju znanja; |
| --- | --- |

J.

ker se bo leta 2021 začela izvajati pobuda OZN za desetletje oceanskih znanosti za trajnostni razvoj (2021–2030); ker je treba tretje države spodbuditi, da prevzamejo ključno vlogo pri pridobivanju znanja;

| K. | ker EU že mnoga leta prepoveduje trgovino z ribiškimi proizvodi iz Gvineje Bissau, saj država ni zmožna izpolnjevati fitosanitarnih ukrepov, ki jih zahteva EU; ker je zamuda pri postopku certificiranja analiznega laboratorija (CIPA) glavna ovira za izvoz ribiških proizvodov iz Gvineje Bissau v EU; ker gvinejski organi in Komisija sodelujejo v postopku certificiranja, da bi odpravili prepoved; |
| --- | --- |

K.

ker EU že mnoga leta prepoveduje trgovino z ribiškimi proizvodi iz Gvineje Bissau, saj država ni zmožna izpolnjevati fitosanitarnih ukrepov, ki jih zahteva EU; ker je zamuda pri postopku certificiranja analiznega laboratorija (CIPA) glavna ovira za izvoz ribiških proizvodov iz Gvineje Bissau v EU; ker gvinejski organi in Komisija sodelujejo v postopku certificiranja, da bi odpravili prepoved;

| L. | ker je treba zagotoviti, da bo več dodane vrednosti, nastale z izkoriščanjem ribolovnih virov na gvinejskih ribolovnih območjih, ostalo v državi; |
| --- | --- |

L.

ker je treba zagotoviti, da bo več dodane vrednosti, nastale z izkoriščanjem ribolovnih virov na gvinejskih ribolovnih območjih, ostalo v državi;

| M. | ker je v Gvineji Bissau malo neposrednega zaposlovanja v ribiškem sektorju, tudi ko gre za zaposlovanje lokalnih članov posadke plovil (trenutno je na teh plovilih manj delovnih mest kot pri sklenitvi prejšnjega protokola) ali žensk, katerih preživetje in zaposlitev sta odvisna od ribiškega sektorja; |
| --- | --- |

M.

ker je v Gvineji Bissau malo neposrednega zaposlovanja v ribiškem sektorju, tudi ko gre za zaposlovanje lokalnih članov posadke plovil (trenutno je na teh plovilih manj delovnih mest kot pri sklenitvi prejšnjega protokola) ali žensk, katerih preživetje in zaposlitev sta odvisna od ribiškega sektorja;

| N. | ker je treba na ladjevju EU zaposliti precej več pomorščakov kot pri prejšnjem protokolu; ker morajo lastniki plovil iz EU dodatno zaposliti gvinejske pomorščake; ker morajo organi Gvineje Bissau pripraviti okvirni seznam kvalificiranih pomorščakov, ki se lahko zaposlijo na plovilih EU, in ga posodabljati; |
| --- | --- |

N.

ker je treba na ladjevju EU zaposliti precej več pomorščakov kot pri prejšnjem protokolu; ker morajo lastniki plovil iz EU dodatno zaposliti gvinejske pomorščake; ker morajo organi Gvineje Bissau pripraviti okvirni seznam kvalificiranih pomorščakov, ki se lahko zaposlijo na plovilih EU, in ga posodabljati;

| O. | ker je bil v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu v teritorialnih vodah Gvineje Bissau dosežen napredek zaradi boljših metod nadzora v gvinejski izključni ekonomski coni, in sicer na področju FISCAP (inšpekcija in nadzor ribolovnih dejavnosti), ki vključuje enote opazovalcev in hitra patruljna plovila; ker so še vedno napake in pomanjkljivosti, ki jih je treba odpraviti, tudi v zvezi s sistemom za spremljanje plovil (VMS); |
| --- | --- |

O.

ker je bil v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu v teritorialnih vodah Gvineje Bissau dosežen napredek zaradi boljših metod nadzora v gvinejski izključni ekonomski coni, in sicer na področju FISCAP (inšpekcija in nadzor ribolovnih dejavnosti), ki vključuje enote opazovalcev in hitra patruljna plovila; ker so še vedno napake in pomanjkljivosti, ki jih je treba odpraviti, tudi v zvezi s sistemom za spremljanje plovil (VMS);

| P. | ker je bil dosežen napredek pri oblikovanju profilov pridnenih staležev rib v gvinejski izključni ekonomski coni, zlasti priprava poročila o kampanji za oceno pridnenih staležev v izključni ekonomski coni Gvineje Bissau januarja 2019; |
| --- | --- |

P.

ker je bil dosežen napredek pri oblikovanju profilov pridnenih staležev rib v gvinejski izključni ekonomski coni, zlasti priprava poročila o kampanji za oceno pridnenih staležev v izključni ekonomski coni Gvineje Bissau januarja 2019;

| Q. | ker je Gvineja Bissau ena od 13 držav v projektu za boljše regionalno upravljanje ribištva v zahodni Afriki (PESCAO), sprejetega s sklepom Komisije z dne 28. aprila 2017, katerega cilj je med drugim bolje preprečevati nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov in se odzivati nanj, in sicer z izboljšanjem spremljanja in nadzora na nacionalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

Q.

ker je Gvineja Bissau ena od 13 držav v projektu za boljše regionalno upravljanje ribištva v zahodni Afriki (PESCAO), sprejetega s sklepom Komisije z dne 28. aprila 2017, katerega cilj je med drugim bolje preprečevati nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov in se odzivati nanj, in sicer z izboljšanjem spremljanja in nadzora na nacionalni in regionalni ravni;

| R. | ker priporočila, ki jih je Parlament podal v preteklosti, v sedanjem protokolu niso bila v celoti upoštevana; |
| --- | --- |

R.

ker priporočila, ki jih je Parlament podal v preteklosti, v sedanjem protokolu niso bila v celoti upoštevana;

| S. | ker je treba Parlament sproti in izčrpno obveščati v vseh fazah postopkov, povezanih s protokolom in njegovo obnovitvijo; |
| --- | --- |

S.

ker je treba Parlament sproti in izčrpno obveščati v vseh fazah postopkov, povezanih s protokolom in njegovo obnovitvijo;

| 1. | opozarja na pomen sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Gvinejo Bissau, tako za Gvinejo Bissau kot za flote EU, ki delujejo v vodah Gvineje Bissau; poudarja, da je mogoče doseči še večji napredek pri sodelovanju na področju ribištva med EU in Gvinejo Bissau, in ponovno poziva Komisijo, naj stori vse potrebno, da preseže prejšnje protokole o izvajanju tega sporazuma in zagotovi, da bo sporazum tokrat privedel do zadovoljive stopnje sodelovanja lokalnega ribiškega sektorja v globalnem smislu ter v skladu s posameznimi cilji v okviru cilja trajnostnega razvoja OZN št. 14, tj. ohranjati in vzdržno uporabljati oceane, morja in morske vire za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da so bili cilji sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Gvinejo Bissau doseženi, vendar različno uspešno: čeprav je po eni strani sporazum ponudil in zagotovil znatne ribolovne možnosti za plovila EU na ribolovnem območju Gvineje Bissau, ki so jih evropski lastniki ladij precej dobro izkoristili, se po drugi strani lokalni ribiški sektor na splošno ni dovolj oziroma zadovoljivo razvil; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da Protokol v členu 3 vsebuje klavzulo o nediskriminaciji, na podlagi katere naj bi bila Gvineja Bissau zavezana, da drugim tujim flotam, ki opravljajo dejavnosti na njenem ribolovnem območju in katerih plovila z enakimi lastnostmi lovijo iste vrste, ne bo zagotavljala ugodnejših tehničnih pogojev; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja ribiške sporazume EU s tretjimi državami, ki so na ribolovnem območju Gvineje Bissau; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja prispevek plovil EU k prehranski varnosti z neposrednim iztovarjanjem v skladu s poglavjem V Priloge k Protokolu v korist lokalnim skupnostim in za spodbujanje notranje trgovine z ribami in uživanja rib; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da prehod na upravljanje ribolovnih možnosti (od upravljanja ribolovnega napora do celotnega dovoljenega ulova) predstavlja izziv za ta protokol; poziva Komisijo in Gvinejo Bissau, naj začneta brez odlašanja spodbujati ustrezen in učinkovit prehod, ki bo varoval potrebno zanesljivost in učinkovitost sistema ERS ter obdelave podatkov o ulovu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | se strinja, da je treba doseči znatni napredek pri razvoju gvinejskega ribiškega sektorja, vključno z ribiško industrijo in povezanimi dejavnostmi, ter poziva Komisijo, naj stori vse potrebno za dosego tega cilja, vključno z morebitno revizijo in okrepitvijo dela sporazuma, ki se nanaša na sektorsko podporo, ter povečanjem stopnje črpanja finančnih sredstev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Gvinejo Bissau ne bo dosegel svojih ciljev, če ne bo pripomogel k vzpostavitvi sistema upravljanja za trajnostno, dolgoročno izkoriščanje njenih ribolovnih virov; meni, da je nadvse pomembno ravnati v skladu z določbami iz Protokola, ki se nanašajo na sektorsko podporo, da bo Protokol prispeval k polnemu izvajanju nacionalne strategije za ribištvo in modro gospodarstvo; meni, da so prednostna področja za podporo EU v zvezi s tem mobilizacija potrebne tehnične in finančne pomoči za:






  a. | krepitev institucionalne zmogljivosti, zlasti regionalnih in globalnih strategij za upravljanje ribištva, da se upoštevajo kumulativni učinki različnih ribiških sporazumov držav v regiji; |
| --- | --- | --- |

7.

a.

krepitev institucionalne zmogljivosti, zlasti regionalnih in globalnih strategij za upravljanje ribištva, da se upoštevajo kumulativni učinki različnih ribiških sporazumov držav v regiji;

| b. | podpiranje krepitve zaščitenih morskih območij, da bi prešli k integriranemu upravljanju ribolovnih virov; |
| --- | --- |

b.

podpiranje krepitve zaščitenih morskih območij, da bi prešli k integriranemu upravljanju ribolovnih virov;

| c. | razvoj ključne infrastrukture za ribištvo in z njim povezane dejavnosti, kot so pristanišča (tako industrijska in obrtna), mesta za iztovarjanje, skladiščenje in predelavo rib, trgi, strukture distribucije in trženja ter laboratoriji za analizo kakovosti, da bi se iztovorilo več rib, ulovljenih v vodah Gvineje Bissau; |
| --- | --- |

c.

razvoj ključne infrastrukture za ribištvo in z njim povezane dejavnosti, kot so pristanišča (tako industrijska in obrtna), mesta za iztovarjanje, skladiščenje in predelavo rib, trgi, strukture distribucije in trženja ter laboratoriji za analizo kakovosti, da bi se iztovorilo več rib, ulovljenih v vodah Gvineje Bissau;

| d. | krepitev zmogljivosti lokalnih gospodarskih subjektov v ribiškem sektorju s podpiranjem organizacij ribičev; |
| --- | --- |

d.

krepitev zmogljivosti lokalnih gospodarskih subjektov v ribiškem sektorju s podpiranjem organizacij ribičev;

| e. | usposabljanje ribičev; |
| --- | --- |

e.

usposabljanje ribičev;

| f. | podpiranje malega ribolova; |
| --- | --- |

f.

podpiranje malega ribolova;

| g. | prispevanje k dobremu ekološkemu stanju morskega okolja, zlasti s podpiranjem lokalnih akterjev pri pobiranju odpadkov in ribolovnega orodja; |
| --- | --- |

g.

prispevanje k dobremu ekološkemu stanju morskega okolja, zlasti s podpiranjem lokalnih akterjev pri pobiranju odpadkov in ribolovnega orodja;

| h. | priznavanje in krepitev vloge žensk in mladih pri ribolovu ter boljšo vključitev te vloge s podpiranjem določanja ustreznih pogojev v ta namen; |
| --- | --- |

h.

priznavanje in krepitev vloge žensk in mladih pri ribolovu ter boljšo vključitev te vloge s podpiranjem določanja ustreznih pogojev v ta namen;

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj v okviru svojih politik sodelovanja in uradne razvojne pomoči upoštevajo, da bi se morala Evropski razvojni sklad (ERS) in sektorska podpora, ki se zagotovi v okviru Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Gvinejo Bissau, dopolnjevati in biti povsem usklajena, da bi okrepili lokalni ribiški sektor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je zaskrbljen, ker je na zahodnoafriški obali vse več obratov za ribjo moko in olje, katerim se prav tako dobavljajo ribe iz vod Gvineje Bissau; poudarja, da je ribolov za krmo v nasprotju z načelom trajnosti in zagotavljanjem beljakovinskih virov lokalni skupnosti; pozdravlja povečanje pristaniških zmogljivosti in zmogljivosti za iztovarjanje v Gvineji Bissau, hkrati pa je zaskrbljen, da utegne temu slediti gradnja novih obratov za ribjo moko; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo in oblasti Gvineje Bissau, naj tesneje sodelujejo in določijo pogoje za izvoz ribiških proizvodov iz Gvineje Bissau v EU, zlasti kar zadeva preverjanje zahtevanih higienskih pogojev in certificiranje analiznega laboratorija (CIPA), da se bo odpravila sedanja prepoved, spodbudil razvoj lokalnega ribiškega sektorja in torej dosegel napredek pri doseganju ciljev sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je treba povečati prispevek sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu k lokalnemu ustvarjanju novih neposrednih in posrednih delovnih mest, naj si bo na plovilih, ki delujejo na podlagi sporazuma, ali v ribolovnih dejavnostih, tako na začetku kot na koncu dobavne verige; meni, da lahko imajo države članice pri doseganju tega cilja ključno vlogo in lahko dejavno sodelujejo pri krepitvi zmogljivosti in usposabljanju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | želi spomniti na edinstvenost gvinejskih morskih in obalnih ekosistemov, kot so gozdovi mangrov, ki delujejo kot rastišča za ribolovne vire in zahtevajo namenske ukrepe za zaščito in obnovo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da bi bilo treba zbrati informacije o koristih, ki jih izvajanje protokola prinaša lokalnemu gospodarstvu (na primer zaposlovanje, infrastruktura, socialne izboljšave); |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da je treba izboljšati količino in kakovost podatkov o celotnem ulovu (ciljni ribolov in prilov), o stanju ohranjenosti ribolovnih virov na ribolovnem območju Gvineje Bissau ter na splošno o vplivu sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu na ekosisteme ter da si je treba prizadevati za razvoj zmogljivosti Gvineje Bissau za pridobivanje teh podatkov; poziva Komisijo, naj pomaga zagotoviti, da bodo lahko organi, pristojni za nadzor nad izvajanjem sporazuma, t.j. skupni odbor in skupni znanstveni odbor, delovali nemoteno, ob sodelovanju združenj obrtnih ribičev, združenj delavk v ribiškem sektorju, sindikatov, predstavnikov obalnih skupnosti in organizacij civilne družbe Gvineje Bissau; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da je treba resnično izboljšati zbiranje podatkov o ulovu v Gvineji Bissau; poleg tega poziva k izboljšanju prenosa podatkov, ki se pridobijo iz sistemov VMS na plovilih EU afriškim organom prek države zastave; poziva k boljši interoperabilnosti podatkovnih sistemov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva k objavi poročil o ukrepih, podprtih s sektorsko podporo, da se poveča preglednost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da bi bilo treba za zagotovitev trajnosti virov, kot določa Protokol, v primeru zaprtja ribolova ali uvedbe omejitev ribolova najprej poskrbeti za lokalne ribolovne potrebe na podlagi zanesljivega znanstvenega mnenja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja pomen zahteve glede presežka za plovila Unije, ki lovijo ribe v vodah tretjih držav; |
| --- | --- |

18.

| 19. | se strinja, da je treba za izboljšanje trajnosti ribolovnih dejavnosti izboljšali upravljanje, nadzor in spremljanje ribolovnega območja Gvineje Bissau ter se boriti proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, med drugim tudi z okrepitvijo spremljanja plovil (prek sistema VMS); |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva k vključitvi določb o preglednosti, na podlagi katerih bi bilo treba objaviti vse sporazume z državami ali zasebnimi subjekti, s katerimi se tujim plovilom odobri dostop do izključne ekonomske cone Gvineje Bissau; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, kako pomembno je, da se ribolovne možnosti na podlagi sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu dodeljujejo po načelu enakosti, uravnoteženosti in preglednosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je iztovarjanje rib v pristaniščih Gvineje Bissau pomembno, saj prispeva k lokalnim predelovalnim dejavnostim in prehranski varnosti, in sicer z vidika raznovrstnosti in kakovosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje zapisnike in sklepe sej skupnega odbora, večletni sektorski program iz člena 5 Protokola in rezultate njegovih letnih ocen, informacije o usklajevanju tega programa s strateškim načrtom za razvoj ribištva Gvineje Bissau (2015–2020), zapisnike in sklepe sej skupnega znanstvenega odbora ter informacije o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu v gvinejski izključni ekonomski coni, vključitvi gospodarskih subjektov EU v gvinejski ribiški sektor (člen 10 Protokola) in preverjanju skladnosti z obveznostmi lastnikov ladij (npr. v zvezi s prispevkom v naravi, kot je določeno v poglavju V Priloge k Protokolu); poziva Komisijo, naj v zadnjem letu uporabe Protokola in pred začetkom pogajanj za njegovo podaljšanje Parlamentu predloži izčrpno poročilo o njegovem izvajanju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo in oblasti Gvineje Bissau, naj predložijo podrobnejše informacije o razvoju dejavnosti v regiji, povezanih z ribolovom za krmo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj priporočila Parlamenta bolje vključi v Sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Gvinejo Bissau in jih upošteva v postopkih za podaljšanje protokola; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Gvineje Bissau. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

(2)  UL C 58, 15.2.2018, str. 93.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0136.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/158 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/158

---

P9_TA(2020)0138

Protokol o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med São Tomé in Príncipe in Evropsko skupnostjo ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Demokratično republiko São Tomé in Príncipe in Evropsko skupnostjo (12199/2019 – C9-0001/2020 – 2019/0173(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 362/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12199/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12199/2019),

| — | ob upoštevanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Demokratično republiko São Tomé in Príncipe in Evropsko skupnostjo (12202/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Demokratično republiko São Tomé in Príncipe in Evropsko skupnostjo (12202/2019),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43, točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0001/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43, točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0001/2020),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0001/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0001/2020),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Demokratične republike São Tomé in Príncipe. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/159 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/159

---

P9_TA(2020)0139

Sporazum med EU in Švicarsko konfederacijo o spremembi koncesij Švice v okviru STO (člen XXVIII GATT 1994) v zvezi z mesom, prepariranim z začimbami ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo v okviru pogajanj na podlagi člena XXVIII GATT 1994 o spremembi koncesij Švice v okviru STO v zvezi z mesom, prepariranim z začimbami (12482/2019 – C9-0194/2019 – 2019/0196(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 362/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12482/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12482/2019),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo v okviru pogajanj na podlagi člena XXVIII GATT 1994 o spremembi koncesij Švice v okviru STO v zvezi z mesom, prepariranim z začimbami (12483/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo v okviru pogajanj na podlagi člena XXVIII GATT 1994 o spremembi koncesij Švice v okviru STO v zvezi z mesom, prepariranim z začimbami (12483/2019),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0194/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0194/2019),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0092/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0092/2020),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Švicarske konfederacije. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/160 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/160

---

P9_TA(2020)0141

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: tehnična pomoč na pobudo Komisije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2020 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (COM(2020)0146 – C9-0112/2020 – 2020/2062(BUD))

(2021/C 362/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0146 – C9-0112/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0146 – C9-0112/2020),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1309/2013 z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1309/2013 z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2) in zlasti člena 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2) in zlasti člena 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) in zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) in zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. septembra 2019 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (EGF/2019/000 TA 2019 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. septembra 2019 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (EGF/2019/000 TA 2019 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (4),

| — | ob upoštevanju svoje prve obravnave predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (ESPG) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje prve obravnave predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (ESPG) (5),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0109/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0109/2020),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotovitev dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi potrebni in hitri ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotovitev dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi potrebni in hitri ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker bi morala biti pomoč Unije za presežne delavce dinamična in na voljo čim hitreje ter čim učinkoviteje, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na spravnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, kar zadeva sprejemanje sklepov o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG); |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti pomoč Unije za presežne delavce dinamična in na voljo čim hitreje ter čim učinkoviteje, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na spravnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, kar zadeva sprejemanje sklepov o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG);

| C. | ker sprejetje Uredbe (EU) št. 1309/2013 odraža dogovor med Parlamentom in Svetom o ponovni uvedbi merila za uporabo ESPG zaradi krize, da se finančni prispevek Unije poveča na 60 % celotnih ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva ESPG v Komisiji, Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in prejemnikov ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja; |
| --- | --- |

C.

ker sprejetje Uredbe (EU) št. 1309/2013 odraža dogovor med Parlamentom in Svetom o ponovni uvedbi merila za uporabo ESPG zaradi krize, da se finančni prispevek Unije poveča na 60 % celotnih ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se vloge za sredstva ESPG v Komisiji, Parlamentu in Svetu obravnavajo učinkoviteje in se tako skrajša postopek ocene in odobritve, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in prejemnikov ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja;

| D. | ker najvišji letni proračun, ki je na voljo za ESPG, znaša 150 milijonov EUR v cenah iz leta 2011 in ker člen 11(1) Uredbe (EU) št. 1309/2013 določa, da se lahko do 0,5 % tega zneska, torej 179 264 000 EUR v cenah iz leta 2020, uporabi za tehnično pomoč na pobudo Komisije za financiranje priprav, spremljanja, zbiranja podatkov in razvoja baze znanja, upravno in tehnično podporo, dejavnosti informiranja in komuniciranja kot tudi revizijo, nadzor in ocenjevanje, ki so potrebni za izvajanje Uredbe (EU) št. 1309/2013; |
| --- | --- |

D.

ker najvišji letni proračun, ki je na voljo za ESPG, znaša 150 milijonov EUR v cenah iz leta 2011 in ker člen 11(1) Uredbe (EU) št. 1309/2013 določa, da se lahko do 0,5 % tega zneska, torej 179 264 000 EUR v cenah iz leta 2020, uporabi za tehnično pomoč na pobudo Komisije za financiranje priprav, spremljanja, zbiranja podatkov in razvoja baze znanja, upravno in tehnično podporo, dejavnosti informiranja in komuniciranja kot tudi revizijo, nadzor in ocenjevanje, ki so potrebni za izvajanje Uredbe (EU) št. 1309/2013;

| E. | ker predlagani znesek 345 000 EUR ustreza približno 0,19 % največjega letnega proračuna, ki je na voljo za ESPG v letu 2020; |
| --- | --- |

E.

ker predlagani znesek 345 000 EUR ustreza približno 0,19 % največjega letnega proračuna, ki je na voljo za ESPG v letu 2020;

| 1. | se strinja z ukrepi, ki jih predlaga Komisija in ki naj bi se financirali kot tehnična pomoč v skladu s členom 11(1) in (4) ter členom 12(2), (3) in (4) Uredbe (EU) št. 1309/2013; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava pomen spremljanja in zbiranja podatkov; opozarja, da morajo biti zanesljive serije statističnih podatkov, zbranih v ustrezni obliki, lahko dostopne in razumljive; ponovno poudarja, da je treba posodobiti raziskave in analizo sedanjih izzivov, ki jih predstavlja COVID-19 na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno poudarja, da je potrebno posebno spletno mesto, ki bo dostopno vsem državljanom Unije in bo vsebovalo podrobne informacije o ESPG; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja stalno delo v zvezi s standardiziranimi postopki za vloge in upravljanje ESPG z uporabo funkcij elektronskega sistema za izmenjavo podatkov (SFC), ki omogoča poenostavitev in hitrejšo obdelavo vlog ter izboljšano poročanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da bo Komisija razpoložljiva proračunska sredstva uporabila za dve srečanji strokovne skupine kontaktnih oseb za ESPG (en član iz vsake države članice) in najverjetneje istočasno tudi za dva seminarja, na katerih bodo sodelovali izvajalski organi ESPG in socialni partnerji, da bi spodbudili povezovanje v mreže med državami članicami; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj Parlament še naprej sistematično vabi na tovrstna srečanja in seminarje v skladu z ustreznimi določbami okvirnega sporazuma o odnosih med Parlamentom in Komisijo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da bi morali tudi nadalje vsi, ki sodelujejo pri obdelavi vlog za sredstva ESPG, vključno, zlasti socialni partnerji ter deležniki na regionalni in lokalni ravni, tesneje sodelovati in komunicirati, da bo mogoče ustvariti čim več sinergij; poudarja, da bi bilo treba okrepiti sodelovanje med nacionalno kontaktno osebo ter regionalnimi ali lokalnimi partnerji za vodenje primerov ter izrecno opredeliti komunikacijske in podporne ureditve ter informacijske tokove (notranje razdelitve, naloge in pristojnosti), o katerih bi se morali strinjati vsi udeleženi partnerji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opominja države članice, ki se prijavljajo za sredstva ESPG, da imajo v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 1309/2013 ključno vlogo in da morajo z ukrepi, ki se financirajo iz ESPG, obširno seznaniti ciljne prejemnike, lokalne in regionalne organe, socialne partnerje, medije in splošno javnost; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da bi se lahko v skladu s sedanjimi pravili ESPG uporabil za podporo dokončno odpuščenim delavcem in samozaposlenim v okviru svetovne krize, ki jo je povzročil COVID-19, brez spremembe Uredbe (EU) št. 1309/2013; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zato poziva Komisijo, naj na kakršen koli način pomaga državam članicam, ki nameravajo v prihodnjih tednih in mesecih pripraviti vlogo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poleg tega poziva Komisijo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi pokazala prožnost in skrajšala obdobje ocenjevanja, kolikor je to mogoče, ko bo ocenjevala skladnost vloge s pogoji za finančni prispevek; |
| --- | --- |

11.

| 12. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0015.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0019.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2020 – tehnična pomoč na pobudo Komisije)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2020/986.)

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/164 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/164

---

P9_TA(2020)0142

Uporaba Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Portugalski, Španiji, Italiji in Avstriji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Portugalski, Španiji, Italiji in Avstriji (COM(2020)0200 – C9-0127/2020 – 2020/2068(BUD))

(2021/C 362/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0200 – C9-0127/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0200 – C9-0127/2020),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2) in zlasti člena 10 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2) in zlasti člena 10 Uredbe,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) in zlasti točke 11, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) in zlasti točke 11,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0105/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0105/2020),

| 1. | pozdravlja sklep kot znamenje solidarnosti Unije z državljani in regijami Unije, ki so jih prizadele naravne nesreče; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je treba nujno sprostiti finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: sklad) za regije, ki so jih v Uniji v letu 2019 prizadele naravne nesreče; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da je treba finančno pomoč, izplačano državam članicah, pravično razdeliti najbolj prizadetim regijam in območjem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da bodo zaradi podnebnih sprememb naravne nesreče postale vse hujše in vedno pogostejše; poziva k reformi sklada v prihodnjem večletnem finančnem okviru, da bi se upoštevale prihodnje posledice podnebnih sprememb, hkrati pa poudarja, da je sklad le kurativen instrument in da je za podnebne spremembe potrebna predvsem preventivna politika v skladu s Pariškim sporazumom in zelenim dogovorom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da Evropska unija v skladu s členoma 174 in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije izvaja ukrepe za krepitev svoje teritorialne kohezije in upošteva posebne značilnosti in omejitve najbolj oddaljenih regij; poudarja, da ima ista naravna nesreča v eni od najbolj oddaljenih regij večji družbeni in gospodarski vpliv kot v kateri koli drugi evropski regiji in je okrevanje posledično počasnejše; zato meni, da bi morale imeti najbolj oddaljene regije koristi od večjega financiranja v okviru sklada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naroči svojemu predsedniku, da podpišeta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Portugalski, Španiji, Italiji in Avstriji

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2020/1076.)

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/166 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/166

---

P9_TA(2020)0143

Predlog spremembe proračuna št. 3/2020: vključitev presežka iz proračunskega leta 2019

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 3/2020 za proračunsko leto 2020: vključitev presežka iz proračunskega leta 2019 (07764/2020 – C9-0131/2020 – 2020/2061(BUD))

(2021/C 362/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44 Uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2020, ki je bil dokončno sprejet dne 27. novembra 2019 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2020, ki je bil dokončno sprejet dne 27. novembra 2019 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 3/2020, ki ga je Komisija sprejela dne 15. aprila 2020 (COM(2020)0180), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 3/2020, ki ga je Komisija sprejela dne 15. aprila 2020 (COM(2020)0180),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 3/2020, ki ga je Svet sprejel 6. maja 2020 in ga naslednjega dne posredoval Evropskemu parlamentu (07764/2020 – C9-0131/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 3/2020, ki ga je Svet sprejel 6. maja 2020 in ga naslednjega dne posredoval Evropskemu parlamentu (07764/2020 – C9-0131/2020),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (6),

| — | ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0104/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0104/2020),

| A. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 3/2020 prenesti v proračun za leto 2020 presežek iz proračunskega leta 2019 v višini 3 218,4 milijona; |
| --- | --- |

A.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 3/2020 prenesti v proračun za leto 2020 presežek iz proračunskega leta 2019 v višini 3 218,4 milijona;

| B. | ker presežek sestavljajo predvsem pozitivna realizacija (prihodki) v višini 2 414,8 milijona EUR in neporabljena sredstva (odhodki) v višini 803,6 milijona EUR; |
| --- | --- |

B.

ker presežek sestavljajo predvsem pozitivna realizacija (prihodki) v višini 2 414,8 milijona EUR in neporabljena sredstva (odhodki) v višini 803,6 milijona EUR;

| C. | ker največja razlika pri prihodkih izvira iz zamudnih obresti in glob (2 510,5 milijona EUR), pri čemer realizacijo sestavljajo globe in zamudne obresti za kršitve pravil konkurence ter druga plačila denarnih kazni in obresti, povezane s plačilom glob in denarnih kazni; |
| --- | --- |

C.

ker največja razlika pri prihodkih izvira iz zamudnih obresti in glob (2 510,5 milijona EUR), pri čemer realizacijo sestavljajo globe in zamudne obresti za kršitve pravil konkurence ter druga plačila denarnih kazni in obresti, povezane s plačilom glob in denarnih kazni;

| D. | ker je nezadostno izvrševanje plačil Komisije pri odhodkih znašalo 592,3 milijona EUR za leto 2019 (od tega 351,5 milijonov EUR iz rezerve za nujno pomoč in 94,5 milijona EUR iz rezerve v razdelku 3 Varnost in državljanstvo) in 86,3 milijonov EUR v prenosih iz leta 2018, nezadostno izvrševanje plačil drugih institucij pa 82,4 milijona EUR za leto 2019 ter 39 milijona EUR v prenosih iz leta 2017; |
| --- | --- |

D.

ker je nezadostno izvrševanje plačil Komisije pri odhodkih znašalo 592,3 milijona EUR za leto 2019 (od tega 351,5 milijonov EUR iz rezerve za nujno pomoč in 94,5 milijona EUR iz rezerve v razdelku 3 Varnost in državljanstvo) in 86,3 milijonov EUR v prenosih iz leta 2018, nezadostno izvrševanje plačil drugih institucij pa 82,4 milijona EUR za leto 2019 ter 39 milijona EUR v prenosih iz leta 2017;

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 3/2020, kot ga je predložila Komisija in ki je namenjen zgolj temu, da se presežek iz leta 2019 v višini 3 218,4 milijona EUR vključi v proračun v skladu s členom 18 finančne uredbe in stališčem Sveta o tem predlogu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja svoje stališče, da je treba vsa razpoložljiva sredstva in neporabljen denar v proračunu Unije, vključno s presežkom, uporabiti za hitro finančno pomoč regijam in podjetjem, ki jih je pandemija COVID-19 najbolj prizadela; zato države članice poziva, naj pričakovano zmanjšanje prispevkov na osnovi BND, ki izhaja iz presežka v letu 2019, v celoti namenijo financiranju ukrepov v zvezi s COVID-19 in zaradi optimalne razporeditve sredstev po možnosti na ravni Unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da je vrednost glob za kršitve pravil konkurence leta 2019 po oceni Komisije znašala 2 510,5 milijona EUR; ponovno izraža, da bi morala v okviru proračuna Unije obstajati možnost za ponovno uporabo vseh prihodkov od glob ali zamud pri plačilih, ne da bi se zmanjšali prispevki na podlagi BND; opozarja na svoje stališče v prid povečanju predlagane rezerve Unije (skupna razlika v okviru obveznosti) v naslednjem večletnem finančnem okviru za znesek, ki bo ustrezal prihodkom od glob in kazni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 3/2020; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 3/2020 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(2)  UL L 57, 27.2.2020.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(4)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(5)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/168 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/168

---

P9_TA(2020)0144

Predlog spremembe proračuna št. 4/2020: predlog o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Portugalski, Španiji, Italiji in Avstriji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 4/2020 za proračunsko leto 2020, priloženemu predlogu o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Portugalski, Španiji, Italiji in Avstriji (08097/2020 – C9-0146/2020 – 2020/2069(BUD))

(2021/C 362/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44 Uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2020, ki je bil dokončno sprejet dne 27. novembra 2019 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2020, ki je bil dokončno sprejet dne 27. novembra 2019 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 4/2020, ki ga je Komisija sprejela dne 30. aprila 2020 (COM(2020)0190), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 4/2020, ki ga je Komisija sprejela dne 30. aprila 2020 (COM(2020)0190),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 4/2020, ki ga je Svet sprejel 25. maja 2020 in ga istega dne posredoval Evropskemu parlamentu (08097/2020 – C9-0146/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 4/2020, ki ga je Svet sprejel 25. maja 2020 in ga istega dne posredoval Evropskemu parlamentu (08097/2020 – C9-0146/2020),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Portugalski, Španiji, Italiji in Avstriji (COM(2020)0200), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Portugalski, Španiji, Italiji in Avstriji (COM(2020)0200),

| — | ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0106/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0106/2020),

| A. | ker je v predlogu spremembe proračuna št. 4/2019 obravnavan predlog, da bi Solidarnostni sklad Evropske unije zagotovil pomoč Portugalski, Španiji, Italiji in Avstriji po naravnih nesrečah, ki so se zgodile v teh državah članicah v letu 2019; |
| --- | --- |

A.

ker je v predlogu spremembe proračuna št. 4/2019 obravnavan predlog, da bi Solidarnostni sklad Evropske unije zagotovil pomoč Portugalski, Španiji, Italiji in Avstriji po naravnih nesrečah, ki so se zgodile v teh državah članicah v letu 2019;

| B. | ker Komisija posledično predlaga, da se proračun za leto 2020 spremeni, sredstva za prevzem obveznosti in sredstva za plačila v proračunski vrstici 13 06 01 „Pomoč državam članicam v primeru večje naravne nesreče, ki ima resne posledice za življenjske razmere, naravno okolje ali gospodarstvo“ pa povečajo za 272 498 208 EUR; |
| --- | --- |

B.

ker Komisija posledično predlaga, da se proračun za leto 2020 spremeni, sredstva za prevzem obveznosti in sredstva za plačila v proračunski vrstici 13 06 01 „Pomoč državam članicam v primeru večje naravne nesreče, ki ima resne posledice za življenjske razmere, naravno okolje ali gospodarstvo“ pa povečajo za 272 498 208 EUR;

| C. | ker je Solidarnostni sklad Evropske unije kot poseben instrument opredeljen v uredbi o večletnem finančnem okviru, ustrezna sredstva za prevzem obveznosti in plačila pa je treba v proračun vključiti ne glede na zgornje meje večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

C.

ker je Solidarnostni sklad Evropske unije kot poseben instrument opredeljen v uredbi o večletnem finančnem okviru, ustrezna sredstva za prevzem obveznosti in plačila pa je treba v proračun vključiti ne glede na zgornje meje večletnega finančnega okvira;

| 1. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 4/2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 4/2020 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(2)  UL L 57, 27.2.2020.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(4)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(5)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/170 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/170

---

P9_TA(2020)0145

Sklenitev Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med EU in Moldavijo ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Moldavijo (14205/2019 – C9-0192/2019 – 2012/0006(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 362/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14205/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14205/2019),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Moldavijo (08185/2012) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Moldavijo (08185/2012)

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0192/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0192/2019),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0084/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0084/2020),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Moldavije. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/171 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/171

---

P9_TA(2020)0146

Sprememba Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med EU in Moldavijo (pristop Hrvaške) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o spremembi Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Moldavijo zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji v imenu Unije in njenih držav članic (07048/2015 – C9-0195/2019 – 2015/0035(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 362/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07048/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07048/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola o spremembi Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Moldavijo zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (07047/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola o spremembi Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Republiko Moldavijo zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (07047/2015),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0195/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0195/2019),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0083/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0083/2020),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Moldavije. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/172 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/172

---

P9_TA(2020)0147

Sprememba Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med EU in Marokom (pristop Bolgarije in Romunije) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o spremembi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije Evropski uniji (06198/2013 – C9-0006/2019 – 2007/0181(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 362/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06198/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06198/2013),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola, ki spreminja Evro-sredozemski letalski sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola, ki spreminja Evro-sredozemski letalski sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (1),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) ter prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0006/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) ter prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0006/2019),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 12. decembra 2007 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o spremembi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 12. decembra 2007 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o spremembi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (2),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0005/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0005/2020),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kraljevine Maroko. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 200, 27.7.2012, str. 25.

(2)  UL C 323 E, 18.12.2008, str. 259.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/173 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/173

---

P9_TA(2020)0148

Sklenitev Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med EU in Jordanijo ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (14209/2019 – C9-0193/2019 – 2010/0180(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 362/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14209/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14209/2019),

| — | ob upoštevanju sklenitve Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (14366/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklenitve Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (14366/2010),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0193/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0193/2019),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0086/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0086/2020),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Hašemitske kraljevine Jordanije. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/174 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/174

---

P9_TA(2020)0149

Sklenitev Sporazuma o varnosti v civilnem letalstvu med EU in Kitajsko ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko unijo in vlado Ljudske republike Kitajske (14185/2019 – C9-0191/2019 – 2018/0155(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 362/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14185/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14185/2019),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko unijo in vlado Ljudske republike Kitajske (09702/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko unijo in vlado Ljudske republike Kitajske (09702/2018),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0191/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0191/2019),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0087/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0087/2020),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/175 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/175

---

P9_TA(2020)0150

Sklenitev Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med EU in Gruzijo ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi (09556/2019 – C9-0013/2019 – 2010/0186(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 362/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09556/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09556/2019),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi (14370/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi (14370/2010),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0013/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0013/2019),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0082/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0082/2020),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Gruzije. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/176 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/176

---

P9_TA(2020)0151

Sklenitev Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med EU in Izraelom ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter vlado Države Izrael na drugi strani (14207/2019 – C9-0196/2019 – 2012/0324(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 362/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14207/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14207/2019),

| — | ob upoštevanju osnutka Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter vlado Države Izrael na drugi strani (16828/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter vlado Države Izrael na drugi strani (16828/2012),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0196/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0196/2019),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0085/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0085/2020),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Izraela. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/177 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/177

---

P9_TA(2020)0154

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: podpora sektorja sadja in zelenjave ter vinskega sektorja v zvezi s pandemijo COVID-19

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 4. maja 2020 o odstopanju od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/891 glede sektorja sadja in zelenjave in Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1149 glede vinskega sektorja za leto 2020 v zvezi s pandemijo COVID-19 (C(2020)02908 – 2020/2636(DEA))

(2021/C 362/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2020)02908), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2020)02908),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 27. maja 2020, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 27. maja 2020, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja predsedniku konference predsednikov odborov z dne 2. junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja predsedniku konference predsednikov odborov z dne 2. junija 2020,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (1) ter zlasti njenih členov 62(1) in 115(5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (1) ter zlasti njenih členov 62(1) in 115(5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (2), zlasti členov 37, 53 in 173 ter člena 227(5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (2), zlasti členov 37, 53 in 173 ter člena 227(5),

| — | ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| A. | ker se zaradi pandemije COVID-19 in strogih omejitev gibanja, ki so ji sledile, vse države članice in kmetje v njih soočajo z izjemnimi težavami pri načrtovanju, izvajanju in uporabi shem pomoči, določenih v členih 32–38 Uredbe (EU) št. 1308/2013 za sektor sadja in zelenjave ter v členih 39–54 te uredbe za vinski sektor; |
| --- | --- |

A.

ker se zaradi pandemije COVID-19 in strogih omejitev gibanja, ki so ji sledile, vse države članice in kmetje v njih soočajo z izjemnimi težavami pri načrtovanju, izvajanju in uporabi shem pomoči, določenih v členih 32–38 Uredbe (EU) št. 1308/2013 za sektor sadja in zelenjave ter v členih 39–54 te uredbe za vinski sektor;

| B. | ker je zaradi teh razmer v sektorju sadja in zelenjave ter v vinskem sektorju prišlo do finančnih in likvidnostnih težav, motenj na trgu in resnih ovir v delovanju dobavnih verig; |
| --- | --- |

B.

ker je zaradi teh razmer v sektorju sadja in zelenjave ter v vinskem sektorju prišlo do finančnih in likvidnostnih težav, motenj na trgu in resnih ovir v delovanju dobavnih verig;

| C. | ker so se v vseh državah članicah v sektorju sadja in zelenjave pojavile tudi izjemne težave pri načrtovanju, upravljanju in izvajanju operativnih programov v priznanih organizacijah proizvajalcev in združenjih organizacij proizvajalcev, v državah članicah proizvajalkah vina pa je v vinskem sektorju prišlo do podobnih težav pri načrtovanju, upravljanju in izvajanju dejavnosti v podpornih programih; |
| --- | --- |

C.

ker so se v vseh državah članicah v sektorju sadja in zelenjave pojavile tudi izjemne težave pri načrtovanju, upravljanju in izvajanju operativnih programov v priznanih organizacijah proizvajalcev in združenjih organizacij proizvajalcev, v državah članicah proizvajalkah vina pa je v vinskem sektorju prišlo do podobnih težav pri načrtovanju, upravljanju in izvajanju dejavnosti v podpornih programih;

| D. | ker je Komisija glede na ta izjemen splet okoliščin sprejela določbe, ki omogočajo prožnost in odstopanje od delegiranih uredb, ki se uporabljata za sektor sadja in zelenjave ter vinski sektor; |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija glede na ta izjemen splet okoliščin sprejela določbe, ki omogočajo prožnost in odstopanje od delegiranih uredb, ki se uporabljata za sektor sadja in zelenjave ter vinski sektor;

| E. | ker je hitro izvajanje teh določb o prožnosti in odstopanjih bistveno, da bi lahko učinkovito in uspešno reševali težave pri izvajanju programov pomoči za oba sektorja, preprečili nadaljnje gospodarske izgube, uredili razmere na trgu in odpravili motnje v delovanju dobavnih verig v sektorju sadja in zelenjave ter v vinskem sektorju; |
| --- | --- |

E.

ker je hitro izvajanje teh določb o prožnosti in odstopanjih bistveno, da bi lahko učinkovito in uspešno reševali težave pri izvajanju programov pomoči za oba sektorja, preprečili nadaljnje gospodarske izgube, uredili razmere na trgu in odpravili motnje v delovanju dobavnih verig v sektorju sadja in zelenjave ter v vinskem sektorju;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 549.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/179 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/179

---

P9_TA(2020)0155

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: regulativni tehnični standardi za preudarno vrednotenje

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 28. maja 2020 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/101 z dne 26. oktobra 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za preudarno vrednotenje v skladu s členom 105(14) Uredbe (EU) št. 575/2013 (C(2020)03428 – 2020/2668(DEA))

(2021/C 362/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2020)03428), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2020)03428),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 29. maja 2020, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 29. maja 2020, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 9. junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 9. junija 2020,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) in zlasti člena 105(14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) in zlasti člena 105(14),

| — | ob upoštevanju člena 13 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (2),

| — | ob upoštevanju osnutka regulativnih tehničnih standardov, ki jih je 22. aprila 2020 vložil Evropski bančni organ (EBA/RTS/2020/04) v skladu s členom 105(14) Uredbe (EU) št. 575/2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka regulativnih tehničnih standardov, ki jih je 22. aprila 2020 vložil Evropski bančni organ (EBA/RTS/2020/04) v skladu s členom 105(14) Uredbe (EU) št. 575/2013,

| — | ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve,

| A. | ker delegirani akt začasno spreminja bonitetni bančni okvir kot odziv na pandemijo COVID-19; delegirani akt zlasti za ublažitev učinkov izjemne nestanovitnosti trgov na okvir preudarnega vrednotenja povečuje faktor združevanja, ki se uporablja za izračun celotnega zneska dodatnih prilagoditev vrednosti (AVA) v temeljnem pristopu, s 50 % na 66 % do 31. decembra 2020, da bi institucijam omogočili premostitev trenutne izjemne nestanovitnosti trgov; to bi zmanjšalo celotni znesek dodatnih prilagoditev vrednosti, s čimer bi se zmanjšal tudi znesek, odštet od navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucij; |
| --- | --- |

A.

ker delegirani akt začasno spreminja bonitetni bančni okvir kot odziv na pandemijo COVID-19; delegirani akt zlasti za ublažitev učinkov izjemne nestanovitnosti trgov na okvir preudarnega vrednotenja povečuje faktor združevanja, ki se uporablja za izračun celotnega zneska dodatnih prilagoditev vrednosti (AVA) v temeljnem pristopu, s 50 % na 66 % do 31. decembra 2020, da bi institucijam omogočili premostitev trenutne izjemne nestanovitnosti trgov; to bi zmanjšalo celotni znesek dodatnih prilagoditev vrednosti, s čimer bi se zmanjšal tudi znesek, odštet od navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucij;

| B. | ker bi moral ta delegirani akt začeti veljati čim prej, da bi zagotovili hitro razbremenitev kapitala za institucije še v tem četrtletju in do konca leta; |
| --- | --- |

B.

ker bi moral ta delegirani akt začeti veljati čim prej, da bi zagotovili hitro razbremenitev kapitala za institucije še v tem četrtletju in do konca leta;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

(2)  UL L 331, 15.12.2010, str. 12.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/180 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/180

---

P9_TA(2020)0157

Sprememba uredb (EU) št. 575/2013 in (EU) 2019/876 glede prilagoditev zaradi pandemije COVID-19 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 575/2013 in (EU) 2019/876 glede prilagoditev zaradi pandemije COVID-19 (COM(2020)0310 – C9-0122/2020 – 2020/0066(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 362/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0310), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0310),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0122/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0122/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 20. maja 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 20. maja 2020 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. junija 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. junija 2020 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 10. junija 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 10. junija 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0113/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0113/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 180, 29.5.2020, str. 4.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P9_TC1-COD(2020)0066

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. junija 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 575/2013 in (EU) 2019/876 glede nekaterih prilagoditev zaradi pandemije COVID-19

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2020/873.)

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/181 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/181

---

P9_TA(2020)0159

Ustanovitev pododbora za davčne zadeve

Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi pododbora za davčne zadeve (2020/2681(RSO))

(2021/C 362/39)

| — | ob upoštevanju predloga konference predsednikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga konference predsednikov,

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 15. januarja 2014 o pristojnostih stalnih parlamentarnih odborov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 15. januarja 2014 o pristojnostih stalnih parlamentarnih odborov (1),

| — | ob upoštevanju členov 206 in 212 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 206 in 212 Poslovnika,

| 1. | sklene ustanoviti pododbor Odbora za ekonomske in monetarne zadeve; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sklene, da je pododbor pristojen za zadeve, povezane z davki, zlasti za boj proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in izogibanju plačilu davka, ter za finančno preglednost za davčne namene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sklene, da se v del VI priloge VI Poslovnika doda naslednji odstavek:
  „Odboru pomaga pododbor za davčne zadeve, pristojen za zadeve, povezane z davki, zlasti za boj proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in izogibanju plačilu davka, ter za finančno preglednost za davčne namene.“; |
| --- | --- |

3.

„Odboru pomaga pododbor za davčne zadeve, pristojen za zadeve, povezane z davki, zlasti za boj proti davčnim goljufijam, davčnim utajam in izogibanju plačilu davka, ter za finančno preglednost za davčne namene.“;

| 4. | sklene, da ima pododbor 30 članov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | s sklicevanjem na sklep konference predsednikov z dne 30. junija 2019 in 9. januarja 2020 o sestavi predsedstev pododborov sklene, da lahko imajo predsedstva odborov do štiri podpredsednike; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  UL C 482, 23.12.2016, str. 160.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/182 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/182

---

P9_TA(2020)0160

Ustanovitev posebnega odbora za boj proti raku, njegove pristojnosti, številčna sestava in mandat

Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi posebnega odbora za boj proti raku in opredelitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata (2020/2682(RSO))

(2021/C 362/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga konference predsednikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga konference predsednikov,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (1),

| — | ob upoštevanju financiranja EU za raziskave in inovacije za obdobje 2021–2027 (Obzorje Evropa), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju financiranja EU za raziskave in inovacije za obdobje 2021–2027 (Obzorje Evropa),

| — | ob upoštevanju namenskega področja programa Obzorje Evropa za rak, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju namenskega področja programa Obzorje Evropa za rak,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. junija 2009 o boju proti raku: evropsko partnerstvo (COM(2009)0291), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. junija 2009 o boju proti raku: evropsko partnerstvo (COM(2009)0291),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta 2003/878/ES z dne 2. decembra 2003 o preventivnih pregledih v zvezi z rakom (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta 2003/878/ES z dne 2. decembra 2003 o preventivnih pregledih v zvezi z rakom (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. maja 2008 o zmanjšanju bremena raka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. maja 2008 o zmanjšanju bremena raka,

| — | ob upoštevanju poročila iz maja 2017 o izvajanju priporočil Sveta o presejalnih pregledih za odkrivanje raka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila iz maja 2017 o izvajanju priporočil Sveta o presejalnih pregledih za odkrivanje raka,

| — | ob upoštevanju evropskih smernic za presejalne preglede za odkrivanje raka dojk, materničnega vratu ter debelega črevesa in danke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskih smernic za presejalne preglede za odkrivanje raka dojk, materničnega vratu ter debelega črevesa in danke,

| — | ob upoštevanju ciljev Organizacije združenih narodov glede trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev Organizacije združenih narodov glede trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o boju proti raku v razširjeni Evropski uniji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o boju proti raku v razširjeni Evropski uniji (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2010 o sporočilu Komisije o boju proti raku: evropsko partnerstvo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2010 o sporočilu Komisije o boju proti raku: evropsko partnerstvo (4),

| — | ob upoštevanju Evropskega kodeksa proti raku (četrta izdaja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega kodeksa proti raku (četrta izdaja),

| — | ob upoštevanju dejavnosti in sklepov medstrankarske interesne skupine Poslanci EP proti raku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti in sklepov medstrankarske interesne skupine Poslanci EP proti raku,

| — | ob upoštevanju člena 207 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 207 Poslovnika,

| A. | ker evropsko sodelovanje pri preprečevanju, diagnozi, zdravljenju, raziskavah in na drugih področjih jasno koristi boju proti raku; |
| --- | --- |

A.

ker evropsko sodelovanje pri preprečevanju, diagnozi, zdravljenju, raziskavah in na drugih področjih jasno koristi boju proti raku;

| B. | ker Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) določa vrsto pravnih podlag za ukrepe EU na področju zdravja, med drugim člen 114, po katerem bi bilo treba zagotavljati najvišjo raven varstva zdravja, varnosti, varstva okolja in varstva potrošnikov, zlasti ob upoštevanju novega razvoja na podlagi znanstvenih dejstev, člen 168, po katerem se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi, dejavnosti Unije, ki dopolnjujejo nacionalne politike, pa so usmerjene k izboljševanju javnega zdravja, preprečevanju telesnih in duševnih obolenj in bolezni ter odpravljanju vzrokov, ki ogrožajo zdravje ljudi, člen 181, po katerem morajo EU in države članice usklajevati svoje raziskovalne in tehnološkorazvojne dejavnosti, da bi zagotovile skladnost med nacionalnimi politikami in politiko Unije, in podpirati pobude za uvedbo smernic in kazalnikov ter izmenjavo primerov dobre prakse, ter člen 191, po katerem okoljska politika Unije prispeva k varovanju človekovega zdravja na podlagi previdnostnega načela brez poseganja v pristojnosti držav članic na področju zdravja; |
| --- | --- |

B.

ker Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) določa vrsto pravnih podlag za ukrepe EU na področju zdravja, med drugim člen 114, po katerem bi bilo treba zagotavljati najvišjo raven varstva zdravja, varnosti, varstva okolja in varstva potrošnikov, zlasti ob upoštevanju novega razvoja na podlagi znanstvenih dejstev, člen 168, po katerem se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi, dejavnosti Unije, ki dopolnjujejo nacionalne politike, pa so usmerjene k izboljševanju javnega zdravja, preprečevanju telesnih in duševnih obolenj in bolezni ter odpravljanju vzrokov, ki ogrožajo zdravje ljudi, člen 181, po katerem morajo EU in države članice usklajevati svoje raziskovalne in tehnološkorazvojne dejavnosti, da bi zagotovile skladnost med nacionalnimi politikami in politiko Unije, in podpirati pobude za uvedbo smernic in kazalnikov ter izmenjavo primerov dobre prakse, ter člen 191, po katerem okoljska politika Unije prispeva k varovanju človekovega zdravja na podlagi previdnostnega načela brez poseganja v pristojnosti držav članic na področju zdravja;

| C. | ker je rak za boleznimi srca in ožilja drugi najpogostejši vzrok smrti v državah članicah; ker je leta 2015 v EU-28 za rakom umrlo 1,3 milijona ljudi, kar je več kot četrtina (25,4 %) vseh smrti; ker rak prizadene ljudi različno glede na starost, spol, socialno-ekonomski položaj, genske predispozicije in druge dejavnike; ker bodo demografske spremembe povečale pojavnost raka v prihodnjih desetletjih; |
| --- | --- |

C.

ker je rak za boleznimi srca in ožilja drugi najpogostejši vzrok smrti v državah članicah; ker je leta 2015 v EU-28 za rakom umrlo 1,3 milijona ljudi, kar je več kot četrtina (25,4 %) vseh smrti; ker rak prizadene ljudi različno glede na starost, spol, socialno-ekonomski položaj, genske predispozicije in druge dejavnike; ker bodo demografske spremembe povečale pojavnost raka v prihodnjih desetletjih;

| D. | ker rak ne prizadene samo posameznih bolnikov, temveč tudi njihove bližnje, družine, prijatelje, skupnosti in negovalce; ker je treba pozornost posvetiti tudi izzivom, psihosocialnim potrebam in zahtevam teh skupin, zlasti posledicam na njihovem duševnem zdravju; |
| --- | --- |

D.

ker rak ne prizadene samo posameznih bolnikov, temveč tudi njihove bližnje, družine, prijatelje, skupnosti in negovalce; ker je treba pozornost posvetiti tudi izzivom, psihosocialnim potrebam in zahtevam teh skupin, zlasti posledicam na njihovem duševnem zdravju;

| E. | ker Svetovna znanstvena organizacija (SZO) opredeljuje vrsto ključnih preprečljivih dejavnikov tveganja, in sicer uporaba tobaka, telesna nedejavnost, nezdravo prehranjevanje in debelost, uživanje alkohola, okužba s humanim papilomavirusom, hepatitisom B in C ali bakterijo Helicobacter pylori, onesnaževanje okolja, tudi izpostavljenost kemikalijam in onesnaženemu zraku, rakotvorne snovi na delovnem mestu in sevanje; ker je po navedbah SZO mogoče preprečiti 30–50 % vseh primerov raka; ker je preprečevanje stroškovno najučinkovitejša dolgoročna strategija za nadzor raka; ker se bo preprečevanje raka, povezanega z virusi, morda zanašalo na cepljenje; ker bi bilo treba programe za preprečevanje raka izvajati v okviru celovitega programa za preprečevanje kroničnih bolezni, saj je večina dejavnikov tveganj enaka kot pri drugih kroničnih boleznih; ker bo boj proti onesnaževanju okolja del cilja ničelnega onesnaževanja, kot je predlagan v političnem programu Komisije; |
| --- | --- |

E.

ker Svetovna znanstvena organizacija (SZO) opredeljuje vrsto ključnih preprečljivih dejavnikov tveganja, in sicer uporaba tobaka, telesna nedejavnost, nezdravo prehranjevanje in debelost, uživanje alkohola, okužba s humanim papilomavirusom, hepatitisom B in C ali bakterijo Helicobacter pylori, onesnaževanje okolja, tudi izpostavljenost kemikalijam in onesnaženemu zraku, rakotvorne snovi na delovnem mestu in sevanje; ker je po navedbah SZO mogoče preprečiti 30–50 % vseh primerov raka; ker je preprečevanje stroškovno najučinkovitejša dolgoročna strategija za nadzor raka; ker se bo preprečevanje raka, povezanega z virusi, morda zanašalo na cepljenje; ker bi bilo treba programe za preprečevanje raka izvajati v okviru celovitega programa za preprečevanje kroničnih bolezni, saj je večina dejavnikov tveganj enaka kot pri drugih kroničnih boleznih; ker bo boj proti onesnaževanju okolja del cilja ničelnega onesnaževanja, kot je predlagan v političnem programu Komisije;

| F. | ker je bila dokazana genska predispozicija za raka zaradi mutacij specifičnih genov; ker obstaja možnost prepoznavanja teh mutacij, individualni presejalni pregledi pa so učinkovit način za zmanjšanje tveganja nekaterih oblik raka; |
| --- | --- |

F.

ker je bila dokazana genska predispozicija za raka zaradi mutacij specifičnih genov; ker obstaja možnost prepoznavanja teh mutacij, individualni presejalni pregledi pa so učinkovit način za zmanjšanje tveganja nekaterih oblik raka;

| G. | ker so lahko programi presejalnih pregledov za odkrivanje raka, če se bodo pravilno izvajali, zelo koristni in imajo pomembno vlogo v širšem kontekstu nadzora raka; |
| --- | --- |

G.

ker so lahko programi presejalnih pregledov za odkrivanje raka, če se bodo pravilno izvajali, zelo koristni in imajo pomembno vlogo v širšem kontekstu nadzora raka;

| H. | ker se države članice soočajo s težavami pri preprečevanju in zdravljenju raka, saj so njegove gospodarske posledice daljnosežne in vse večje; |
| --- | --- |

H.

ker se države članice soočajo s težavami pri preprečevanju in zdravljenju raka, saj so njegove gospodarske posledice daljnosežne in vse večje;

| I. | ker so javno financirane raziskave ključen vir znanstvenega napredka; ker je stabilna bioznanstvena industrija, ki je vodilna v svetu, tudi pomembna za zagotavljanje zasebnih raziskav in razvoja, ki so ključnega pomena v boju proti raku, vendar je tudi bistveno, da oblikovalci politik določijo pravilni okvir, da bodo inovacije koristile vsem pacientom in ščitile vso prebivalstvo; ker bi morala javni in zasebni sektor pri tem medsebojno sodelovati; |
| --- | --- |

I.

ker so javno financirane raziskave ključen vir znanstvenega napredka; ker je stabilna bioznanstvena industrija, ki je vodilna v svetu, tudi pomembna za zagotavljanje zasebnih raziskav in razvoja, ki so ključnega pomena v boju proti raku, vendar je tudi bistveno, da oblikovalci politik določijo pravilni okvir, da bodo inovacije koristile vsem pacientom in ščitile vso prebivalstvo; ker bi morala javni in zasebni sektor pri tem medsebojno sodelovati;

| J. | ker rak ostaja eden glavnih izzivov za evropske državljane v prihodnosti, saj naj bi ga v naslednjih 25 letih odkrili pri več kot 100 milijonih Evropejcev; ker je izjemnega pomena, da si tako nacionalni kot evropski oblikovalci politik prizadevajo za izvajanje strožjega nadzora raka in prispevajo k dobrobiti vseh Evropejcev; |
| --- | --- |

J.

ker rak ostaja eden glavnih izzivov za evropske državljane v prihodnosti, saj naj bi ga v naslednjih 25 letih odkrili pri več kot 100 milijonih Evropejcev; ker je izjemnega pomena, da si tako nacionalni kot evropski oblikovalci politik prizadevajo za izvajanje strožjega nadzora raka in prispevajo k dobrobiti vseh Evropejcev;

| K. | ker so med državami članicami in znotraj posameznih držav članic znatne neenakosti glede preprečevanja raka, objektov za presejalne preglede, izvajanja smernic, ki temeljijo na dokazih in primerih dobre prakse, ter glede rehabilitacije; |
| --- | --- |

K.

ker so med državami članicami in znotraj posameznih držav članic znatne neenakosti glede preprečevanja raka, objektov za presejalne preglede, izvajanja smernic, ki temeljijo na dokazih in primerih dobre prakse, ter glede rehabilitacije;

| L. | ker so lahko cene zdravil za nekatere posameznike in zdravstvene sisteme previsoke, zdravila za raka pa so običajno še posebej draga; ker je bilo v neki študiji ugotovljeno, da naj bi se od leta 2010 do leta 2020 skupni odhodki za rak povečali za 26 %, poraba za zdravila proti raku pa naj bi se povečala za 50 % (5); |
| --- | --- |

L.

ker so lahko cene zdravil za nekatere posameznike in zdravstvene sisteme previsoke, zdravila za raka pa so običajno še posebej draga; ker je bilo v neki študiji ugotovljeno, da naj bi se od leta 2010 do leta 2020 skupni odhodki za rak povečali za 26 %, poraba za zdravila proti raku pa naj bi se povečala za 50 % (5);

| 1. | sklene ustanoviti posebni odbor za boj proti raku z naslednjimi pristojnostmi:






  (a) | preučevanje dejavnosti za krepitev pristopa v vsaki ključni fazi bolezni: preprečevanje, diagnoza, zdravljenje, življenje oseb, ki so prebolele raka, ter paliativna nega, pri tem pa zagotavljanje tesne povezavo z namenskim področjem prihodnjega programa Obzorje Evropa za rak s poudarkom na pristojnostih EU; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

preučevanje dejavnosti za krepitev pristopa v vsaki ključni fazi bolezni: preprečevanje, diagnoza, zdravljenje, življenje oseb, ki so prebolele raka, ter paliativna nega, pri tem pa zagotavljanje tesne povezavo z namenskim področjem prihodnjega programa Obzorje Evropa za rak s poudarkom na pristojnostih EU;

| (b) | upoštevanje veljavnih dokazov in razpoložljivih podatkov ter odziv nanje z opredelitvijo politik in prednostnih nalog, ki izpolnjujejo potrebe pacientov; |
| --- | --- |

(b)

upoštevanje veljavnih dokazov in razpoložljivih podatkov ter odziv nanje z opredelitvijo politik in prednostnih nalog, ki izpolnjujejo potrebe pacientov;

| (c) | ocenjevanje možnosti, kje lahko EU v skladu s PDEU sprejme konkretne ukrepe za boj proti raku in kje so mogoči samo priporočila državam članicam, izmenjava primerov dobre prakse in osredotočanje na konkretne ukrepe; |
| --- | --- |

(c)

ocenjevanje možnosti, kje lahko EU v skladu s PDEU sprejme konkretne ukrepe za boj proti raku in kje so mogoči samo priporočila državam članicam, izmenjava primerov dobre prakse in osredotočanje na konkretne ukrepe;

| (d) | ocenjevanje specifičnega znanja o najboljših možnostih za preprečevanje raka in opredeljevanje posameznih ukrepov, tudi strogo izvajanje veljavne zakonodaje in opredeljevanje prihodnjih ukrepov na področju nadzora tobaka, ukrepov za zmanjšanje debelosti in izboljšanje kakovosti prehranjevanja, ukrepov za zmanjšanje porabe alkohola, ukrepov za povečanje cepljenja in zdravljenja okužb, ukrepov za zmanjšanje kemične izpostavljenosti, vključno s kumulativnimi učinki, onesnaženemu zraku, kot je omenjeno v evropskem zelenem dogovoru, ter izpostavljenosti rakotvornim snovem na delovnem mestu ter ukrepov za zaščito pred sevanjem; ocenjevanje morebitnih merljivih učinkov tovrstnih ukrepov, kjer je to mogoče; |
| --- | --- |

(d)

ocenjevanje specifičnega znanja o najboljših možnostih za preprečevanje raka in opredeljevanje posameznih ukrepov, tudi strogo izvajanje veljavne zakonodaje in opredeljevanje prihodnjih ukrepov na področju nadzora tobaka, ukrepov za zmanjšanje debelosti in izboljšanje kakovosti prehranjevanja, ukrepov za zmanjšanje porabe alkohola, ukrepov za povečanje cepljenja in zdravljenja okužb, ukrepov za zmanjšanje kemične izpostavljenosti, vključno s kumulativnimi učinki, onesnaženemu zraku, kot je omenjeno v evropskem zelenem dogovoru, ter izpostavljenosti rakotvornim snovem na delovnem mestu ter ukrepov za zaščito pred sevanjem; ocenjevanje morebitnih merljivih učinkov tovrstnih ukrepov, kjer je to mogoče;

| (e) | analiza in ocenjevanje zgodnjega odkrivanja raka v obliki programov presejalnih pregledov, da se zagotovi, da bodo prihodnje revizije priporočil vključene hitro in učinkovito; |
| --- | --- |

(e)

analiza in ocenjevanje zgodnjega odkrivanja raka v obliki programov presejalnih pregledov, da se zagotovi, da bodo prihodnje revizije priporočil vključene hitro in učinkovito;

| (f) | ocenjevanje najboljšega načina za podpiranje raziskav za izboljšanje preprečevanja, diagnosticiranja, zdravljenja in inovacij, zlasti za namenom izpolnjevanja ciljev novega področja za rak v okviru programa Obzorje Evropa; osredotočanje na področja, kjer države članice same ne morejo biti dovolj uspešne, na primer pri raku otrok ali redkih oblikah raka; |
| --- | --- |

(f)

ocenjevanje najboljšega načina za podpiranje raziskav za izboljšanje preprečevanja, diagnosticiranja, zdravljenja in inovacij, zlasti za namenom izpolnjevanja ciljev novega področja za rak v okviru programa Obzorje Evropa; osredotočanje na področja, kjer države članice same ne morejo biti dovolj uspešne, na primer pri raku otrok ali redkih oblikah raka;

| (g) | preučevanje zlasti načinov, kako podpreti nekomercialna klinična preskušanja, da bi izboljšali zdravljenje na področjih, v katera farmacevtska industrija zaradi omejene dobičkonosnosti ne vlaga; |
| --- | --- |

(g)

preučevanje zlasti načinov, kako podpreti nekomercialna klinična preskušanja, da bi izboljšali zdravljenje na področjih, v katera farmacevtska industrija zaradi omejene dobičkonosnosti ne vlaga;

| (h) | ocenjevanje veljavnega okvira farmacevtske zakonodaje ter ocenjevanje, ali so potrebne spremembe za boljše spodbujanje pristnih inovacij in prelomnih načinov zdravljenja za paciente, zlasti, da se ocenijo možnosti za izboljšanje zdravljenja raka pri otrocih in da se v EU harmonizira znanstveno ocenjevanje učinkovitosti, dodane vrednosti in stroškovne učinkovitosti vsakega zdravila proti raku, vključno s cepivi proti humanem papilomavirusu in aplikacijami e-zdravja; |
| --- | --- |

(h)

ocenjevanje veljavnega okvira farmacevtske zakonodaje ter ocenjevanje, ali so potrebne spremembe za boljše spodbujanje pristnih inovacij in prelomnih načinov zdravljenja za paciente, zlasti, da se ocenijo možnosti za izboljšanje zdravljenja raka pri otrocih in da se v EU harmonizira znanstveno ocenjevanje učinkovitosti, dodane vrednosti in stroškovne učinkovitosti vsakega zdravila proti raku, vključno s cepivi proti humanem papilomavirusu in aplikacijami e-zdravja;

| (i) | ocenjevanje možnosti ukrepov, vključno z zakonodajo, s katerimi bi se zagotovil razvoj skupnih standardov za krepitev interoperabilnosti zdravstvenih sistemov, tudi registrov raka in potrebnih struktur e-zdravja, da bi obravnavali različna vprašanja glede specializiranih zdravljenj in preprečili nepotrebna potovanja, ki jih morajo opraviti pacienti; |
| --- | --- |

(i)

ocenjevanje možnosti ukrepov, vključno z zakonodajo, s katerimi bi se zagotovil razvoj skupnih standardov za krepitev interoperabilnosti zdravstvenih sistemov, tudi registrov raka in potrebnih struktur e-zdravja, da bi obravnavali različna vprašanja glede specializiranih zdravljenj in preprečili nepotrebna potovanja, ki jih morajo opraviti pacienti;

| (j) | ocenjevanje izvajanja direktive o čezmejnem zdravstvenem varstvu in po potrebni predlaganje izboljšav, s katerimi bi pacientom omogočili obisk tistih zdravnikov specialistov, ki so najprimernejši za zdravljenje, ne da bi jim pri tem naložili nepotrebno breme; |
| --- | --- |

(j)

ocenjevanje izvajanja direktive o čezmejnem zdravstvenem varstvu in po potrebni predlaganje izboljšav, s katerimi bi pacientom omogočili obisk tistih zdravnikov specialistov, ki so najprimernejši za zdravljenje, ne da bi jim pri tem naložili nepotrebno breme;

| (k) | analiza in ocenjevanje delovanja evropskih referenčnih mrež, tudi njihove vloge pri zbiranju in razširjanju znanja in primerov dobre prakse na področju preprečevanja in nadzora redkih oblik raka; |
| --- | --- |

(k)

analiza in ocenjevanje delovanja evropskih referenčnih mrež, tudi njihove vloge pri zbiranju in razširjanju znanja in primerov dobre prakse na področju preprečevanja in nadzora redkih oblik raka;

| (l) | ocenjevanja možnosti ukrepov EU za lajšanje preglednosti cen zdravljenja, da bi izboljšali cenovno dostopnost in razpoložljivost zdravil za zdravljenje raka, da bi preprečili pomanjkanje zdravil ter da bi zmanjšali neenakosti med državami članicami in znotraj njih; |
| --- | --- |

(l)

ocenjevanja možnosti ukrepov EU za lajšanje preglednosti cen zdravljenja, da bi izboljšali cenovno dostopnost in razpoložljivost zdravil za zdravljenje raka, da bi preprečili pomanjkanje zdravil ter da bi zmanjšali neenakosti med državami članicami in znotraj njih;

| (m) | ocenjevanje možnosti, da se v skladu s PDEU izboljšajo pravice pacientov, tudi njihove pravice v zvezi z osebnimi podatki (pravica do pozabe) in njihove pravice do nediskriminacije (da lahko nadaljujejo zaposlitev in se vrnejo na delo), do dostopa do ohranjanja plodnosti in zdravljenja na področju reprodukcije in do vseživljenjskega nadzora in optimalne paliativne nege, ter da se prepreči psihološka ali finančna diskriminacija zaradi genske predispozicije za raka; |
| --- | --- |

(m)

ocenjevanje možnosti, da se v skladu s PDEU izboljšajo pravice pacientov, tudi njihove pravice v zvezi z osebnimi podatki (pravica do pozabe) in njihove pravice do nediskriminacije (da lahko nadaljujejo zaposlitev in se vrnejo na delo), do dostopa do ohranjanja plodnosti in zdravljenja na področju reprodukcije in do vseživljenjskega nadzora in optimalne paliativne nege, ter da se prepreči psihološka ali finančna diskriminacija zaradi genske predispozicije za raka;

| (n) | ocenjevanje možnosti za izboljšanje kakovosti življenja za paciente in njihove družine; |
| --- | --- |

(n)

ocenjevanje možnosti za izboljšanje kakovosti življenja za paciente in njihove družine;

| (o) | ocenjevanje možnosti za podporo raziskavam paliativne nege in za spodbujanje intenzivnejše izmenjave primerov dobre prakse v hospicih in paliativni negi; |
| --- | --- |

(o)

ocenjevanje možnosti za podporo raziskavam paliativne nege in za spodbujanje intenzivnejše izmenjave primerov dobre prakse v hospicih in paliativni negi;

| (p) | posredovanje priporočil, za katera meni, da so potrebna za politiko Unije za boj proti raku, da se doseže visoka raven varstva zdravja ljudi s pristopom, ki je usmerjen v pacienta; organizacija obiskov in predstavitev s tem namenom z drugimi institucijami in ustreznimi agencijami EU ter z mednarodnimi in nacionalnimi institucijami, nevladnimi organizacijami in zadevnimi industrijami, ob upoštevanju vidika vrste deležnikov, med drugim zdravnikov, pacientov in njihovih bližnjih; izdajanje priporočil o tem, kako uporabiti specifične sklade EU za doseganje teh ciljev; |
| --- | --- |

(p)

posredovanje priporočil, za katera meni, da so potrebna za politiko Unije za boj proti raku, da se doseže visoka raven varstva zdravja ljudi s pristopom, ki je usmerjen v pacienta; organizacija obiskov in predstavitev s tem namenom z drugimi institucijami in ustreznimi agencijami EU ter z mednarodnimi in nacionalnimi institucijami, nevladnimi organizacijami in zadevnimi industrijami, ob upoštevanju vidika vrste deležnikov, med drugim zdravnikov, pacientov in njihovih bližnjih; izdajanje priporočil o tem, kako uporabiti specifične sklade EU za doseganje teh ciljev;

| 2. | poudarja, naj se vsa priporočila posebnega odbora predstavijo pristojnemu stalnemu odboru Parlamenta, ki po potrebi v skladu z njimi ukrepa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sklene, da to ne vpliva na pristojnosti, osebje in razpoložljiva sredstva stalnega odbora Parlamenta, pristojnega za vprašanja glede sprejetja, spremljanja in izvajanja zakonodaje Unije, ki se nanašajo na področje pristojnosti posebnega odbora, ali jih podvaja in tako ostanejo nespremenjeni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sklene, da seje potekajo brez navzočnosti javnosti, ko delo posebnega odbora vključuje predstavitev dokazov tajne narave, pričevanja, ki vsebujejo osebne podatke, ali izmenjavo mnenj ali predstavitve z organi in telesi, ki vsebujejo zaupne informacije, vključno z znanstvenimi študijami ali deli študij, ki jim je v skladu s členom 63 Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (6) zagotovljen status zaupnosti; prav tako sklene, da imajo priče in izvedenci pravico dajati izjave ali pričati brez navzočnosti javnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sklene, da se seznam ljudi, ki so povabljeni na javne seje, seznam tistih, ki se jih udeležijo, in zapisniki teh sej objavijo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sklene, da se bodo zaupni dokumenti, ki jih bo sprejel posebni odbor, obravnavali po postopku iz člena 221 Poslovnika, in da se bodo te informacije uporabljale izključno za pripravo vmesnih in končnih poročil posebnega odbora; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sklene, da bo imel posebni odbor 33 članov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sklene, da bo mandat posebnega odbora trajal 12 mesecev, razen če bo Parlament pred iztekom ta rok podaljšal, mandatna doba pa se bo začela z datumom njegove ustanovitvene seje. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(2)  UL L 327, 16.12.2003, str. 34.

(3)  UL C 247 E, 15.10.2009, str. 11.

(4)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 95.

(5)  Prasad, V., Jesús, de K., Mailankody, S., The high price of anti cancer drugs: origins, implications, barriers, solutions (Visoka cena zdravil proti raku: vzroki, posledice, ovire in rešitve). Nature Reviews Clinical Oncology, vol. 14 (2017), str. 381–390.

(6)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/186 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/186

---

P9_TA(2020)0161

Ustanovitev posebnega odbora za tuje vmešavanje v demokratične procese v Evropski uniji, tudi dezinformacije, in določitev njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata

Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi posebnega odbora za tuje vmešavanje v demokratične procese v Evropski uniji, tudi dezinformacije, in določitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata (2020/2683(RSO))

(2021/C 362/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga konference predsednikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga konference predsednikov,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7, 8, 11, 12, 39, 40, 47 in 52, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7, 8, 11, 12, 39, 40, 47 in 52,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti členov 8, 9, 10, 11, 13, 16 in 17 ter Protokola k tej konvenciji, zlasti člena 3, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti členov 8, 9, 10, 11, 13, 16 in 17 ter Protokola k tej konvenciji, zlasti člena 3,

| — | ob upoštevanju člena 207 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 207 Poslovnika,

| A. | ker bi moral posebni odbor, ustanovljen s tem sklepom, pripraviti enoten, celovit in dolgoročen pristop k obravnavi dokazov o tujem vmešavanju v demokratične institucije in procese EU in njenih držav članic ne le v času pred vsemi večjimi nacionalnimi in evropskimi volitvami, ampak tudi v stalni obliki v celotni Uniji, in sicer o najrazličnejših oblikah vmešavanja, tudi o dezinformacijskih kampanjah v tradicionalnih in družbenih medijih za vplivanje na javno mnenje, o kibernetskih napadih na kritično infrastrukturo, posredni in neposredni finančni podpori ter o ekonomskem pritisku na politične akterje in prevratniškem delovanju civilne družbe; |
| --- | --- |

A.

ker bi moral posebni odbor, ustanovljen s tem sklepom, pripraviti enoten, celovit in dolgoročen pristop k obravnavi dokazov o tujem vmešavanju v demokratične institucije in procese EU in njenih držav članic ne le v času pred vsemi večjimi nacionalnimi in evropskimi volitvami, ampak tudi v stalni obliki v celotni Uniji, in sicer o najrazličnejših oblikah vmešavanja, tudi o dezinformacijskih kampanjah v tradicionalnih in družbenih medijih za vplivanje na javno mnenje, o kibernetskih napadih na kritično infrastrukturo, posredni in neposredni finančni podpori ter o ekonomskem pritisku na politične akterje in prevratniškem delovanju civilne družbe;

| B. | ker vsi sporočeni primeri tujega vmešavanja v demokratične procese in institucije tvorijo sistematičen vzorec, ki se ponavlja v zadnjih letih; |
| --- | --- |

B.

ker vsi sporočeni primeri tujega vmešavanja v demokratične procese in institucije tvorijo sistematičen vzorec, ki se ponavlja v zadnjih letih;

| C. | ker so poskusi državnih akterjev iz tretjih držav in nedržavnih akterjev, da bi z zlonamernim vmešavanjem posegali v delovanje demokracije v EU in njenih državah članicah ter izvajali pritisk na vrednote iz člena 2 PEU, del širšega trenda, ki ga je opaziti v demokracijah po vsem svetu; |
| --- | --- |

C.

ker so poskusi državnih akterjev iz tretjih držav in nedržavnih akterjev, da bi z zlonamernim vmešavanjem posegali v delovanje demokracije v EU in njenih državah članicah ter izvajali pritisk na vrednote iz člena 2 PEU, del širšega trenda, ki ga je opaziti v demokracijah po vsem svetu;

| D. | ker se tuje vmešavanje izvaja skupaj z ekonomskim in vojaškim pritiskom v škodo evropske enotnosti; |
| --- | --- |

D.

ker se tuje vmešavanje izvaja skupaj z ekonomskim in vojaškim pritiskom v škodo evropske enotnosti;

| 1. | sklene ustanoviti posebni odbor za tuje vmešavanje v demokratične procese v Evropski uniji, tudi dezinformacije, z naslednjimi pristojnostmi:






  (a) | pripraviti temeljito analizo preiskav o kršitvah ali neupoštevanju najpomembnejših volilnih predpisov, zlasti veljavnih določb o preglednosti pri financiranju kampanj, pa tudi o obtožbah o politični porabi prek različnih zakonitih in nezakonitih kanalov in slamnatih donatorjev iz virov tretjih držav; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

pripraviti temeljito analizo preiskav o kršitvah ali neupoštevanju najpomembnejših volilnih predpisov, zlasti veljavnih določb o preglednosti pri financiranju kampanj, pa tudi o obtožbah o politični porabi prek različnih zakonitih in nezakonitih kanalov in slamnatih donatorjev iz virov tretjih držav;

| (b) | določiti morebitna področja, kjer bi bili potrebni zakonodajni in nezakonodajni ukrepi, s pomočjo katerih bi lahko platforme družbenih medijev označevale vsebine, ki se izmenjujejo prek botov, pregledovale algoritme, s čimer bi v največji možni meri povečali preglednost faktorjev za prikazovanje, dajanje prednosti, izmenjavo, zmanjševanje pomembnosti in odstranjevanje vsebine, ter zapirale račune oseb, z usklajenim neavtentičnim spletnim vedenjem ali ki izvajajo nezakonite dejavnosti, ki sistematično ogrožajo demokratične procese ali spodbujajo sovražni govor, pri čemer pa se ne sme ogroziti svobode izražanja; |
| --- | --- |

(b)

določiti morebitna področja, kjer bi bili potrebni zakonodajni in nezakonodajni ukrepi, s pomočjo katerih bi lahko platforme družbenih medijev označevale vsebine, ki se izmenjujejo prek botov, pregledovale algoritme, s čimer bi v največji možni meri povečali preglednost faktorjev za prikazovanje, dajanje prednosti, izmenjavo, zmanjševanje pomembnosti in odstranjevanje vsebine, ter zapirale račune oseb, z usklajenim neavtentičnim spletnim vedenjem ali ki izvajajo nezakonite dejavnosti, ki sistematično ogrožajo demokratične procese ali spodbujajo sovražni govor, pri čemer pa se ne sme ogroziti svobode izražanja;

| (c) | prispevati k sedanji razpravi, kako povečati odgovornost za preprečevanje tujega vmešavanja v demokratične procese v Evropski uniji, tudi dezinformacij, ne le s strani javnih organov, ampak tudi v sodelovanju s tehnološkimi podjetji in družbenimi mediji ter zasebnim sektorjem na splošno, da bi okrepili ozaveščenost o vlogi, dolžnosti in odgovornosti, ki jo imajo pri preprečevanju tujega vmešavanja, pri čemer pa se ne sme ogrožati svobode izražanja; |
| --- | --- |

(c)

prispevati k sedanji razpravi, kako povečati odgovornost za preprečevanje tujega vmešavanja v demokratične procese v Evropski uniji, tudi dezinformacij, ne le s strani javnih organov, ampak tudi v sodelovanju s tehnološkimi podjetji in družbenimi mediji ter zasebnim sektorjem na splošno, da bi okrepili ozaveščenost o vlogi, dolžnosti in odgovornosti, ki jo imajo pri preprečevanju tujega vmešavanja, pri čemer pa se ne sme ogrožati svobode izražanja;

| (d) | oceniti nacionalne ukrepe, ki omogočajo stroge omejitve za vire političnega financiranja, saj tuji akterji najdejo zakonite in nezakonite načine, da zaobidejo nacionalno zakonodajo ter prikrito podpirajo svoje zaveznike z jemanjem posojil pri tujih bankah, dajanjem materialnih dragocenosti, z nakupi in poslovnimi pogodbami, prek slamnatih podjetij, neprofitnih organizacij, posameznikov slamnatih donatorjev, prek nastajajočih tehnologij, ki omogočajo anonimnost, s spletnim oglaševanjem, ekstremističnimi spletnimi mediji ter omogočanjem finančnih dejavnosti; določiti morebitna področja, kjer bodo potrebni ukrepi v zvezi s financiranjem političnih strank in političnih kampanj; |
| --- | --- |

(d)

oceniti nacionalne ukrepe, ki omogočajo stroge omejitve za vire političnega financiranja, saj tuji akterji najdejo zakonite in nezakonite načine, da zaobidejo nacionalno zakonodajo ter prikrito podpirajo svoje zaveznike z jemanjem posojil pri tujih bankah, dajanjem materialnih dragocenosti, z nakupi in poslovnimi pogodbami, prek slamnatih podjetij, neprofitnih organizacij, posameznikov slamnatih donatorjev, prek nastajajočih tehnologij, ki omogočajo anonimnost, s spletnim oglaševanjem, ekstremističnimi spletnimi mediji ter omogočanjem finančnih dejavnosti; določiti morebitna področja, kjer bodo potrebni ukrepi v zvezi s financiranjem političnih strank in političnih kampanj;

| (e) | predlagati usklajeno ukrepanje na ravni EU za obravnavanje hibridnih groženj in kibernetskih napadov na vojaške in nevojaške cilje, napadov z računalniškimi vdori in uhajanjem informacij, katerih tarča so zakonodajalci, javni uradniki, novinarji, politične stranke in kandidati, ter kibernetskega vohunjenja s ciljem kraje poslovne intelektualne lastnine ter kraje občutljivih podatkov o državljanih, saj na te grožnje ni mogoče odgovoriti zgolj z osamljenim delom nacionalnih organov ali zgolj s samoregulacijo zasebnega sektorja, ampak je potreben usklajen pristop na več ravneh in z več deležniki; oceniti varnostni vidik teh groženj, ki imajo lahko resne politične, ekonomske in socialne posledice za evropske državljane; |
| --- | --- |

(e)

predlagati usklajeno ukrepanje na ravni EU za obravnavanje hibridnih groženj in kibernetskih napadov na vojaške in nevojaške cilje, napadov z računalniškimi vdori in uhajanjem informacij, katerih tarča so zakonodajalci, javni uradniki, novinarji, politične stranke in kandidati, ter kibernetskega vohunjenja s ciljem kraje poslovne intelektualne lastnine ter kraje občutljivih podatkov o državljanih, saj na te grožnje ni mogoče odgovoriti zgolj z osamljenim delom nacionalnih organov ali zgolj s samoregulacijo zasebnega sektorja, ampak je potreben usklajen pristop na več ravneh in z več deležniki; oceniti varnostni vidik teh groženj, ki imajo lahko resne politične, ekonomske in socialne posledice za evropske državljane;

| (f) | preučiti odvisnost EU od tujih tehnologij v dobavnih verigah za kritično, tudi internetno, infrastrukturo, med drugim za strojno in programsko opremo, aplikacije in storitve; poleg tega je treba preučiti potrebne ukrepe, s katerimi bi povečali zmogljivosti za odzivanje na strateško komuniciranje sovražnih tretjih strani ter za izmenjavo informacij in najboljših praks na tem področju; podpira in spodbuja usklajevanje med državami članicami o izmenjavi informacij, znanja in dobre prakse, da bi se odzvali na grožnje in odpravili sedanje pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

(f)

preučiti odvisnost EU od tujih tehnologij v dobavnih verigah za kritično, tudi internetno, infrastrukturo, med drugim za strojno in programsko opremo, aplikacije in storitve; poleg tega je treba preučiti potrebne ukrepe, s katerimi bi povečali zmogljivosti za odzivanje na strateško komuniciranje sovražnih tretjih strani ter za izmenjavo informacij in najboljših praks na tem področju; podpira in spodbuja usklajevanje med državami članicami o izmenjavi informacij, znanja in dobre prakse, da bi se odzvali na grožnje in odpravili sedanje pomanjkljivosti;

| (g) | opredeliti, oceniti in predlagati načine, kako obravnavati kršitve varnosti v institucijah EU; |
| --- | --- |

(g)

opredeliti, oceniti in predlagati načine, kako obravnavati kršitve varnosti v institucijah EU;

| (h) | se odzvati na informacijske kampanje in strateško komuniciranje sovražnih tretjih držav, tudi tako prek domačih evropskih akterjev in organizacij, ki škodujejo ciljem Evropske unije, njihov namen pa je vplivati na evropsko javno mnenje in s tem otežiti oblikovanje enotnega stališča EU, tudi o vprašanjih skupne zunanje in varnostne politike ter skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

(h)

se odzvati na informacijske kampanje in strateško komuniciranje sovražnih tretjih držav, tudi tako prek domačih evropskih akterjev in organizacij, ki škodujejo ciljem Evropske unije, njihov namen pa je vplivati na evropsko javno mnenje in s tem otežiti oblikovanje enotnega stališča EU, tudi o vprašanjih skupne zunanje in varnostne politike ter skupne varnostne in obrambne politike;

| (i) | se obrniti na vse ustrezne službe in institucije na ravni EU in držav članic, kot se mu zdi primerno in koristno za izvajanje mandata; |
| --- | --- |

(i)

se obrniti na vse ustrezne službe in institucije na ravni EU in držav članic, kot se mu zdi primerno in koristno za izvajanje mandata;

| 2. | poudarja, da morajo pristojni stalni odbori pri svojem delu upoštevati priporočilo posebnega odbora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sklene, da to ne vpliva na pristojnosti, osebje in razpoložljiva sredstva stalnih odborov Parlamenta, pristojnih za zadeve sprejetja, spremljanja in izvajanja zakonodaje Unije, ki se nanašajo na področje pristojnosti posebnega odbora, ali jih podvaja, s čimer ti ostanejo nespremenjeni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sklene, da seje posebnega odbora potekajo brez navzočnosti javnosti, ko njegovo delo vključuje predstavitev dokazov zaupne narave, pričevanja, ki vsebujejo osebne podatke, ali izmenjavo mnenj z organi in telesi ali njihove predstavitve o zaupnih informacijah, vključno z znanstvenimi študijami ali deli študij, ki jim je v skladu s členom 63 Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (1) zagotovljen status zaupnosti; prav tako sklene, da imajo priče in izvedenci pravico dajati izjave ali pričati brez navzočnosti javnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sklene, da se seznam ljudi, povabljenih na javne seje, seznam udeležencev in zapisniki teh sej objavijo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sklene, da se zaupni dokumenti, ki jih je prejel posebni odbor, obravnavajo po postopku iz člena 221 Poslovnika; poleg tega sklene, da se te informacije uporabijo izključno za pripravo končnega poročila posebnega odbora; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sklene, da ima posebni odbor 33 članov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sklene, da mandat posebnega odbora traja 12 mesecev, mandatna doba pa se začne z datumom ustanovne seje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sklene, da lahko posebni odbor Parlamentu predloži vmesno poročilo in da predloži končno poročilo, ki vsebuje ugotovitve o dejstvih in priporočila za ukrepe in pobude, ki jih je treba sprejeti, brez poseganja v pristojnosti stalnih odborov v skladu s Prilogo VI Poslovnika. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/189 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/189

---

P9_TA(2020)0162

Ustanovitev posebnega odbora za umetno inteligenco v digitalni dobi, njegove pristojnosti, številčna sestava in mandat

Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi posebnega odbora za umetno inteligenco v digitalni dobi in opredelitvi njegovih pristojnostih, številčne sestave in mandata (2020/2684(RSO))

(2021/C 362/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga konference predsednikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga konference predsednikov,

| — | ob upoštevanju člena 207 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 207 Poslovnika,

| A. | ker ima Evropska unija na podlagi členov 4, 13, 16, 26, 173, 179, 180, 181, 182, 186 in 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije jasne pristojnosti na področju digitalne agende in umetne inteligence; |
| --- | --- |

A.

ker ima Evropska unija na podlagi členov 4, 13, 16, 26, 173, 179, 180, 181, 182, 186 in 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije jasne pristojnosti na področju digitalne agende in umetne inteligence;

| B. | ker naj bi ustanovitev tega posebnega odbora privedla do celostnega pristopa, ki bo omogočil skupno, dolgoročno stališče s poudarkom na ključnih vrednotah in ciljih EU v zvezi z umetno inteligenco v digitalni dobi; |
| --- | --- |

B.

ker naj bi ustanovitev tega posebnega odbora privedla do celostnega pristopa, ki bo omogočil skupno, dolgoročno stališče s poudarkom na ključnih vrednotah in ciljih EU v zvezi z umetno inteligenco v digitalni dobi;

| C. | ker je pomembno, da zagotovimo, da bo digitalni prehod usmerjen v človeka in skladen z Listino EU o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

C.

ker je pomembno, da zagotovimo, da bo digitalni prehod usmerjen v človeka in skladen z Listino EU o temeljnih pravicah;

| D. | ker uporaba umetne inteligence prinaša velike izzive na področju temeljnih pravic, med drugim kar zadeva varstvo podatkov in pravico do zasebnosti, pa tudi velike tehnološke spremembe in uvajanje inovativnih rešitev; |
| --- | --- |

D.

ker uporaba umetne inteligence prinaša velike izzive na področju temeljnih pravic, med drugim kar zadeva varstvo podatkov in pravico do zasebnosti, pa tudi velike tehnološke spremembe in uvajanje inovativnih rešitev;

| E. | ker bo digitalni prehod vplival na vse vidike gospodarstva in družbe; |
| --- | --- |

E.

ker bo digitalni prehod vplival na vse vidike gospodarstva in družbe;

| F. | ker bo digitalizacija spremenila našo industrijo in trge, zato bi bilo treba prilagoditi veljavno zakonodajo; |
| --- | --- |

F.

ker bo digitalizacija spremenila našo industrijo in trge, zato bi bilo treba prilagoditi veljavno zakonodajo;

| G. | ker je pomembno, da Evropska unija nastopa enotno, da se prepreči razdrobitev enotnega trga zaradi razlik v nacionalni zakonodaji; |
| --- | --- |

G.

ker je pomembno, da Evropska unija nastopa enotno, da se prepreči razdrobitev enotnega trga zaradi razlik v nacionalni zakonodaji;

| 1. | sklene ustanoviti posebni odbor za umetno inteligenco v digitalni dobi z naslednjimi strogo opredeljenimi pristojnostmi:






  (a) | analizirati prihodnji vpliv umetne inteligence v digitalni dobi na gospodarstvo EU, zlasti na spretnosti, zaposlovanje, finančno tehnologijo, izobraževanje, zdravje, promet, turizem, kmetijstvo, okolje, obrambo, industrijo, energijo in e-upravo; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

analizirati prihodnji vpliv umetne inteligence v digitalni dobi na gospodarstvo EU, zlasti na spretnosti, zaposlovanje, finančno tehnologijo, izobraževanje, zdravje, promet, turizem, kmetijstvo, okolje, obrambo, industrijo, energijo in e-upravo;

| (b) | nadalje preiskati izziv uvedbe umetne inteligence in njen prispevek k poslovni vrednosti in gospodarski rasti; |
| --- | --- |

(b)

nadalje preiskati izziv uvedbe umetne inteligence in njen prispevek k poslovni vrednosti in gospodarski rasti;

| (c) | preučiti pristop tretjih držav in njihov prispevek v smislu dopolnjevanja ukrepov EU; |
| --- | --- |

(c)

preučiti pristop tretjih držav in njihov prispevek v smislu dopolnjevanja ukrepov EU;

| (d) | pristojnim stalnim odborom Parlamenta predložiti oceno, v kateri se opredelijo skupni cilji EU na srednji in dolgi rok, vključno z glavnimi ukrepi, ki so potrebni, da se ti cilji dosežejo, pri čemer se za izhodišče uporabijo naslednja sporočila Komisije, objavljena 19. februarja 2020:






  — | Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067), |
| --- | --- | --- |

(d)

pristojnim stalnim odborom Parlamenta predložiti oceno, v kateri se opredelijo skupni cilji EU na srednji in dolgi rok, vključno z glavnimi ukrepi, ki so potrebni, da se ti cilji dosežejo, pri čemer se za izhodišče uporabijo naslednja sporočila Komisije, objavljena 19. februarja 2020:

—

Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067),

| — | Evropska strategija za podatke (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

Evropska strategija za podatke (COM(2020)0066),

| — | Bela knjiga o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

Bela knjiga o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065),

| — | Poročilo o vprašanjih varnosti in odgovornosti, ki jih sprožajo umetna inteligenca, internet stvari in robotika (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

Poročilo o vprašanjih varnosti in odgovornosti, ki jih sprožajo umetna inteligenca, internet stvari in robotika (COM(2020)0064),

vključno z načrtom za Evropo, pripravljeno na digitalno dobo, ki je strateški načrt EU in opredeljuje skupne cilje na srednji in dolgi rok ter glavne ukrepe, ki jih je treba sprejeti, da bi te cilje dosegli;

| 2. | poudarja, da mora posebni odbor morebitna priporočila predložiti pristojnemu stalnemu parlamentarnemu odboru, ki jih po potrebi upošteva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sklene, da to ne vpliva na pristojnosti, osebje in razpoložljiva sredstva stalnega odbora Parlamenta, pristojnega za vprašanja glede sprejetja, spremljanja in izvajanja zakonodaje Unije, ki se nanašajo na področje pristojnosti posebnega odbora, ali jih podvaja in torej ostanejo nespremenjeni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sklene, da seje posebnega odbora potekajo brez navzočnosti javnosti, ko njegovo delo vključuje predstavitev dokazov zaupne narave, pričevanja, ki vsebujejo osebne podatke, ali izmenjavo mnenj z organi in telesi ali njihove predstavitve o zaupnih informacijah, vključno z znanstvenimi študijami ali deli študij, ki jim je v skladu s členom 63 Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (1) zagotovljen status zaupnosti; prav tako sklene, da imajo priče in izvedenci pravico dajati izjave ali pričati brez navzočnosti javnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sklene, da se seznam ljudi, ki so povabljeni na javne seje, seznam tistih, ki se jih udeležijo, in zapisniki teh sej objavijo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sklene, da se bodo zaupni dokumenti, ki jih bo prejel posebni odbor, obravnavali po postopku iz člena 221 Poslovnika; prav tako sklene, da se bodo te informacije uporabljale izključno za pripravo končnega poročila posebnega odbora; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sklene, da bo imel posebni odbor 33 članov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sklene, da bo mandat posebnega odbora trajal 12 mesecev, mandatna doba pa se bo začela z datumom njegove ustanovne seje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sklene, da lahko posebni odbor Parlamentu predloži vmesno poročilo in da predloži končno poročilo, ki mora vsebovati dejanske ugotovitve in priporočila za ukrepe in pobude, ki jih je treba sprejeti, brez poseganja v pristojnosti stalnih odborov v skladu s Prilogo VI Poslovnika. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

---

petek, 19. junij 2020

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/191 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/191

---

P9_TA(2020)0163

Ustanovitev preiskovalnega odbora za preiskavo domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih z zaščito živali med prevozom znotraj in izven Unije, in opredelitev njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata

Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o ustanovitvi preiskovalnega odbora za preiskavo domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih z zaščito živali med prevozom znotraj in izven Unije, in opredelitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata (2020/2690(RSO))

(2021/C 362/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve 183 poslancev o ustanovitvi preiskovalnega odbora za preiskavo domnevnih kršitev pri uporabi prava Unije o prevozu živih živali znotraj in izven Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve 183 poslancev o ustanovitvi preiskovalnega odbora za preiskavo domnevnih kršitev pri uporabi prava Unije o prevozu živih živali znotraj in izven Unije,

| — | ob upoštevanju predloga konference predsednikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga konference predsednikov,

| — | ob upoštevanju člena 226 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 226 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Sklepa 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. aprila 1995 o podrobnih določbah glede izvrševanja pravice Evropskega parlamenta do preiskovanja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. aprila 1995 o podrobnih določbah glede izvrševanja pravice Evropskega parlamenta do preiskovanja (1),

| — | ob upoštevanju člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 17(1) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17(1) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim, in o spremembi direktiv 64/432/EGS in 93/119/ES ter Uredbe (ES) št. 1255/97 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim, in o spremembi direktiv 64/432/EGS in 93/119/ES ter Uredbe (ES) št. 1255/97 (2),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 23. aprila 2015 v zadevi C-424/13 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 23. aprila 2015 v zadevi C-424/13 (3),

| — | ob upoštevanju člena 208 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 Poslovnika,

| 1. | sklene ustanoviti preiskovalni odbor za preiskavo domnevnih nepravilnosti pri uporabi prava Unije v zvezi s tem, kako so države članice izvajale Uredbo (ES) št. 1/2005 in kako jo je Evropska komisija izvrševala; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sklene, da preiskovalni odbor:






  — | razišče domnevno neukrepanje Komisije na podlagi dokazov o resnih in sistemskih kršitvah Uredbe (ES) št. 1/2005, ki se pojavijo pri prevozu živih živali po vsej Uniji in v tretje države. Komisija je bila redno obveščena o sistematičnih in resnih kršitvah med prevozom živih živali. Od leta 2007 je Komisija prejela okoli 200 poročil o kršitvah Uredbe (ES) št. 1/2005. Leta 2016 je odvetniška pisarna Conte & Giacomini v imenu organizacije Animal Welfare Foundation/Tierschutzbund Zürich (AWF/TSB) Komisiji poslala uradno pritožbo zaradi kršitve Uredbe (ES) št. 1/2005 med prevozom živali po cesti iz Evrope v Turčijo (4) in v njej pozvala Komisijo, naj začne postopek za ugotavljanje kršitev držav članic, vpletenih v nezakonite prakse, |
| --- | --- | --- |

2.

—

razišče domnevno neukrepanje Komisije na podlagi dokazov o resnih in sistemskih kršitvah Uredbe (ES) št. 1/2005, ki se pojavijo pri prevozu živih živali po vsej Uniji in v tretje države. Komisija je bila redno obveščena o sistematičnih in resnih kršitvah med prevozom živih živali. Od leta 2007 je Komisija prejela okoli 200 poročil o kršitvah Uredbe (ES) št. 1/2005. Leta 2016 je odvetniška pisarna Conte & Giacomini v imenu organizacije Animal Welfare Foundation/Tierschutzbund Zürich (AWF/TSB) Komisiji poslala uradno pritožbo zaradi kršitve Uredbe (ES) št. 1/2005 med prevozom živali po cesti iz Evrope v Turčijo (4) in v njej pozvala Komisijo, naj začne postopek za ugotavljanje kršitev držav članic, vpletenih v nezakonite prakse,

| — | razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o dodelitvi talnega prostora in višini, določenih v točki (g) drugega odstavka člena 3, v točki 1.2 poglavja II, točki 2.3 poglavja III in poglavju VII Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005; |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o dodelitvi talnega prostora in višini, določenih v točki (g) drugega odstavka člena 3, v točki 1.2 poglavja II, točki 2.3 poglavja III in poglavju VII Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005;

| — | razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o odobritvi prevoznih sredstev po cestah in plovil za prevoz rejnih živali, določenih v členih 7, 18 in 19 Uredbe (ES) št. 1/2005, |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o odobritvi prevoznih sredstev po cestah in plovil za prevoz rejnih živali, določenih v členih 7, 18 in 19 Uredbe (ES) št. 1/2005,

| — | razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o napajanju in krmljenju, določenih v točki (h) drugega odstavka člena 3, v točkah 1.4, 1.5 in 2.1 (a) in (b) poglavja V ter točkah 1.3 in 2.2 poglavja VI Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005, |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o napajanju in krmljenju, določenih v točki (h) drugega odstavka člena 3, v točkah 1.4, 1.5 in 2.1 (a) in (b) poglavja V ter točkah 1.3 in 2.2 poglavja VI Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005,

| — | razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o stelji, določenih v točkah 1.1 (h) in 1.5 poglavja II ter točki 1.2 poglavja VI Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005, |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o stelji, določenih v točkah 1.1 (h) in 1.5 poglavja II ter točki 1.2 poglavja VI Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005,

| — | razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito uvedle in izvajale določb o sistemu za prezračevanje in spremljanje temperature, določenih v točki 1.1 (b) poglavja II, točki 2.6 poglavja III ter točki 3.1 poglavja VI Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005, |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito uvedle in izvajale določb o sistemu za prezračevanje in spremljanje temperature, določenih v točki 1.1 (b) poglavja II, točki 2.6 poglavja III ter točki 3.1 poglavja VI Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005,

| — | razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale prepovedi prevoza živali, ki niso sposobne nadaljevati vožnje, določene v točki (b) drugega odstavka člena 3 in v poglavju I Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005, |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale prepovedi prevoza živali, ki niso sposobne nadaljevati vožnje, določene v točki (b) drugega odstavka člena 3 in v poglavju I Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005,

| — | razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o ločevanju določenih živali, določenih v točki 1.12 poglavja III Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005, |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o ločevanju določenih živali, določenih v točki 1.12 poglavja III Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005,

| — | razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale dodatnih določb o dolgih vožnjah, določenih v členu 14 in poglavju VI Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005, |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale dodatnih določb o dolgih vožnjah, določenih v členu 14 in poglavju VI Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005,

| — | razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o preverjanjih, ki se morajo opraviti, določenih v členih 15(2) in 21 Uredbe (ES) št. 1/2005, |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o preverjanjih, ki se morajo opraviti, določenih v členih 15(2) in 21 Uredbe (ES) št. 1/2005,

| — | razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale obveznosti pristojnih organov držav članic, da v primeru kakršne koli kršitve izvedejo posebne ukrepe in obveščajo o teh kršitvah, ki je določena v členu 26 Uredbe (ES) št. 1/2005, |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale obveznosti pristojnih organov držav članic, da v primeru kakršne koli kršitve izvedejo posebne ukrepe in obveščajo o teh kršitvah, ki je določena v členu 26 Uredbe (ES) št. 1/2005,

| — | razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb v zvezi z obveznostjo pristojnih organov, da preprečijo ali čim bolj zmanjšajo kakršno koli zamudo pri prevozu, in v zvezi z ustreznimi ukrepi, ki se sprejmejo v teh primerih, ki so določene v členu 22 Uredbe (ES) št. 1/2005, |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb v zvezi z obveznostjo pristojnih organov, da preprečijo ali čim bolj zmanjšajo kakršno koli zamudo pri prevozu, in v zvezi z ustreznimi ukrepi, ki se sprejmejo v teh primerih, ki so določene v členu 22 Uredbe (ES) št. 1/2005,

| — | razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o prevozu živali, ki še vedno sesajo, določenih v točki 1.4 (a) poglavja V Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005, |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o prevozu živali, ki še vedno sesajo, določenih v točki 1.4 (a) poglavja V Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005,

| — | razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o prevozu živih živali po vodi, vključno s prakso pri natovarjanju in raztovarjanju ter strukturami na plovilih, ki so določene v členih 19, 20 in 21 ter v točkah 1 in 3 poglavja II, točki 1 poglavja III in poglavju IV Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005, |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o prevozu živih živali po vodi, vključno s prakso pri natovarjanju in raztovarjanju ter strukturami na plovilih, ki so določene v členih 19, 20 in 21 ter v točkah 1 in 3 poglavja II, točki 1 poglavja III in poglavju IV Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005,

| — | razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o prevoznih sredstvih, določenih v točkah 1, 2 in 5 poglavja II Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005, |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o prevoznih sredstvih, določenih v točkah 1, 2 in 5 poglavja II Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005,

| — | razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o ravnanju z živalmi, vključno z natovarjanjem in raztovarjanjem, določenih v točki (e) drugega odstavka člena 3 ter v točkah 1.2, 1.3, 1.4, 1.6, 1.7, 1.8, 1.9 in 1.11 Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005, |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o ravnanju z živalmi, vključno z natovarjanjem in raztovarjanjem, določenih v točki (e) drugega odstavka člena 3 ter v točkah 1.2, 1.3, 1.4, 1.6, 1.7, 1.8, 1.9 in 1.11 Priloge I k Uredbi (ES) št. 1/2005,

| — | razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o načrtovanju poti in dnevniku vožnje, določenih v členih 5(4) in 8, točkah (a), (b) in (c) člena 14(1) in členu 21(2) ter v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1/2005, |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o načrtovanju poti in dnevniku vožnje, določenih v členih 5(4) in 8, točkah (a), (b) in (c) člena 14(1) in členu 21(2) ter v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1/2005,

| — | razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o dolžnostih in obveznostih pristojnih organov držav članic, določenih v členih 10 in 13 Uredbe (ES) št. 1/2005, |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale določb o dolžnostih in obveznostih pristojnih organov držav članic, določenih v členih 10 in 13 Uredbe (ES) št. 1/2005,

| — | razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale Uredbe (ES) št. 1/2005 zunaj Unije v skladu s sodbo Sodišča (peti senat) z dne 23. aprila 2015 v zadevi C-424/13; v sodbi je Sodišče opomnilo, da Uredba (ES) št. 1/2005 določa stroge obveznosti ne samo za prevoz živih vretenčarjev v celoti na ozemlju Evropske unije, temveč tudi za prevoz z ozemlja Unije v tretje države. V taisti sodbi je Sodišče opredelilo, da bi morale v primeru odobritve voženj s ciljem v tretji državi za spoštovanje določb skrbeti pristojni organi držav članic, |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni učinkovito izvrševala, države članice pa niso učinkovito izvajale in izvrševale Uredbe (ES) št. 1/2005 zunaj Unije v skladu s sodbo Sodišča (peti senat) z dne 23. aprila 2015 v zadevi C-424/13; v sodbi je Sodišče opomnilo, da Uredba (ES) št. 1/2005 določa stroge obveznosti ne samo za prevoz živih vretenčarjev v celoti na ozemlju Evropske unije, temveč tudi za prevoz z ozemlja Unije v tretje države. V taisti sodbi je Sodišče opredelilo, da bi morale v primeru odobritve voženj s ciljem v tretji državi za spoštovanje določb skrbeti pristojni organi držav članic,

| — | razišče morebitne kršitve načela lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji, ki zadevajo področje te preiskave; za ta namen zlasti oceni, ali je katera od teh kršitev mogoče posledica domnevnega nesprejetja ustreznih ukrepov, s katerimi bi preprečili uporabo prevoznih sredstev na način, ki omogoča, da so končni dejanski lastniki skriti pred institucijami Unije, pristojnimi organi in drugimi posredniki, in da se še olajša kršenje Uredbe (ES) št. 1/2005, |
| --- | --- |

—

razišče morebitne kršitve načela lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji, ki zadevajo področje te preiskave; za ta namen zlasti oceni, ali je katera od teh kršitev mogoče posledica domnevnega nesprejetja ustreznih ukrepov, s katerimi bi preprečili uporabo prevoznih sredstev na način, ki omogoča, da so končni dejanski lastniki skriti pred institucijami Unije, pristojnimi organi in drugimi posredniki, in da se še olajša kršenje Uredbe (ES) št. 1/2005,

| — | razišče domnevo, da Komisija ni omogočila izvajanja misije Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) v zvezi z izvajanjem mednarodnih standardov za dobrobit živali med prevozom, |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni omogočila izvajanja misije Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) v zvezi z izvajanjem mednarodnih standardov za dobrobit živali med prevozom,

| — | razišče domnevo, da Komisija ni spoštovala trgovskih vrednot Unije, določenih v novi trgovinski strategiji EU „Trade4All“, zlasti glede grozljivih prevoznih praks, zabeleženih v tretjih državah, ki so kritičnega pomena, ne samo zaradi vidika živalske dobrobiti, temveč tudi v smislu varnosti hrane in javnega zdravja, |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni spoštovala trgovskih vrednot Unije, določenih v novi trgovinski strategiji EU „Trade4All“, zlasti glede grozljivih prevoznih praks, zabeleženih v tretjih državah, ki so kritičnega pomena, ne samo zaradi vidika živalske dobrobiti, temveč tudi v smislu varnosti hrane in javnega zdravja,

| — | poda morebitna priporočila, za katere meni, da so v tej zadevi potrebna, tudi o tem, kako države članice izvajajo zgoraj navedeno sodbo Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

—

poda morebitna priporočila, za katere meni, da so v tej zadevi potrebna, tudi o tem, kako države članice izvajajo zgoraj navedeno sodbo Sodišča Evropske unije;

| 3. | sklene, da preiskovalni odbor pripravi poročilo v roku 12 mesecev od sprejetja tega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sklene, da bi moral preiskovalni odbor pri svojem delu upoštevati vse ustrezne spremembe, ki v času njegovega mandata nastopijo na področju njegovih pristojnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sklene, da bi morali ustrezni stalni odbori obravnavati vsa priporočila, ki jih oblikuje preiskovalni odbor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sklene, da ima preiskovalni odbor 30 članov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj poskrbi za objavo tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  UL L 113, 19.5.1995, str. 1.

(2)  UL L 3, 5.1.2005, str. 1.

(3)  Sodba Sodišča Evropske unije z dne 23. aprila 2015, Zuchtvieh-Export GmbH proti Stadt Kempten, C-424/13, ECLI:EU:C:2015:259.

(4)  (CHAP(2016)01703-01707-01708-01709-01710-01711-01712-01713-01714-01715-0171601717-01718). Oktobra 2016 je odvetniška pisarna Conte & Giacomini Komisiji poslala integrirano verzijo pritožbe.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/195 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/195

---

P9_TA(2020)0166

Smernice za proračun za leto 2021 – oddelek III

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2021, oddelek III – Komisija (2019/2213(BUD))

(2021/C 362/44)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) z dne 8. oktobra 2018 o globalnem segrevanju za 1,5 oC (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) z dne 8. oktobra 2018 o globalnem segrevanju za 1,5 oC (1),

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5),

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2020 (6) in skupnih izjav Parlamenta, Sveta in Komisije, ki so mu priložene, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2020 (6) in skupnih izjav Parlamenta, Sveta in Komisije, ki so mu priložene,

| — | ob upoštevanju svojega vmesnega poročila z dne 14. novembra 2018 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 – stališče Parlamenta z namenom doseči dogovor (7) in resolucije z dne 10. oktobra 2019 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 in lastnih sredstvih: čas je za izpolnitev pričakovanj državljanov, (8) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega vmesnega poročila z dne 14. novembra 2018 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 – stališče Parlamenta z namenom doseči dogovor (7) in resolucije z dne 10. oktobra 2019 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 in lastnih sredstvih: čas je za izpolnitev pričakovanj državljanov, (8)

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. maja 2020 o varnostni mreži za upravičence programov EU: oblikovanje varnostnega načrta za večletni finančni okvir (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. maja 2020 o varnostni mreži za upravičence programov EU: oblikovanje varnostnega načrta za večletni finančni okvir (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. maja 2020 o novem večletnem finančnem okviru, lastnih sredstvih in načrtu za okrevanje (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. maja 2020 o novem večletnem finančnem okviru, lastnih sredstvih in načrtu za okrevanje (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP15) (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP15) (12),

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic in svoje resolucije o njem z dne 19. januarja 2017 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic in svoje resolucije o njem z dne 19. januarja 2017 (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (14),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. februarja 2020 o proračunskih smernicah za leto 2021 (06092/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. februarja 2020 o proračunskih smernicah za leto 2021 (06092/2020),

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju člena 93 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 93 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za zunanje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za zunanje zadeve,

| — | ob upoštevanju stališča v obliki predlogov sprememb Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča v obliki predlogov sprememb Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisem Odbora za razvoj, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za ustavne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisem Odbora za razvoj, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za ustavne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0110/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0110/2020),

| A. | ker se Evropska unija sooča z nepričakovano zdravstveno, ekonomsko, socialno in okoljsko krizo brez primere zaradi pandemije koronavirusa COVID-19; |
| --- | --- |

A.

ker se Evropska unija sooča z nepričakovano zdravstveno, ekonomsko, socialno in okoljsko krizo brez primere zaradi pandemije koronavirusa COVID-19;

| B. | ker teh izjemnih okoliščin ni mogoče obvladati s proračunom, namenjenim običajnemu delovanju; |
| --- | --- |

B.

ker teh izjemnih okoliščin ni mogoče obvladati s proračunom, namenjenim običajnemu delovanju;

| C. | ker si Unija v skladu s členom 311 PDEU sama zagotovi sredstva, potrebna za izpolnitev ciljev politike, in ker se njen proračun v celoti financira iz lastnih sredstev; |
| --- | --- |

C.

ker si Unija v skladu s členom 311 PDEU sama zagotovi sredstva, potrebna za izpolnitev ciljev politike, in ker se njen proračun v celoti financira iz lastnih sredstev;

| D. | ker v skladu s členom 312 PDEU Svet soglasno sprejme večletni finančni okvir, potem ko ga odobri Evropski parlament z večino svojih članov; |
| --- | --- |

D.

ker v skladu s členom 312 PDEU Svet soglasno sprejme večletni finančni okvir, potem ko ga odobri Evropski parlament z večino svojih članov;

| E. | ker se sedanji večletni finančni okvir izteče konec leta 2020 in ker bo leto 2021 prvo leto izvajanja naslednjega okvira v spremenjeni in novi obliki; |
| --- | --- |

E.

ker se sedanji večletni finančni okvir izteče konec leta 2020 in ker bo leto 2021 prvo leto izvajanja naslednjega okvira v spremenjeni in novi obliki;

| F. | ker je Parlament od novembra 2018 pripravljen na pogajanja o večletnem finančnem okviru, vendar Svet doslej z njim še ni začel smiselnih pogovorov, ki bi bili kaj več kot skromni stiki ob sejah Sveta za splošne zadeve; ker je bil časovni okvir za dosego sporazuma v Evropskem svetu že večkrat podaljšan; |
| --- | --- |

F.

ker je Parlament od novembra 2018 pripravljen na pogajanja o večletnem finančnem okviru, vendar Svet doslej z njim še ni začel smiselnih pogovorov, ki bi bili kaj več kot skromni stiki ob sejah Sveta za splošne zadeve; ker je bil časovni okvir za dosego sporazuma v Evropskem svetu že večkrat podaljšan;

| G. | ker je Komisija 27. maja 2020 predložila posodobljen predlog naslednjega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

G.

ker je Komisija 27. maja 2020 predložila posodobljen predlog naslednjega večletnega finančnega okvira;

| H. | ker so znanstveniki IPCC v svojem zadnjem poročilu pozvali h korenitim ukrepom, s katerimi bi ujeli korak z ekološkim prehodom, tudi v luči njihovega opozorila, da se je koncentracija CO2 v letih 2018 in 2019 povečala trikrat hitreje kot v 60-ih letih prejšnjega stoletja, in poudarili, da je ostalo le še nekaj let, v katerih je mogoče preprečiti, da bi podnebne spremembe in njihov okoljski vpliv nepovratno ušli izpod nadzora; |
| --- | --- |

H.

ker so znanstveniki IPCC v svojem zadnjem poročilu pozvali h korenitim ukrepom, s katerimi bi ujeli korak z ekološkim prehodom, tudi v luči njihovega opozorila, da se je koncentracija CO2 v letih 2018 in 2019 povečala trikrat hitreje kot v 60-ih letih prejšnjega stoletja, in poudarili, da je ostalo le še nekaj let, v katerih je mogoče preprečiti, da bi podnebne spremembe in njihov okoljski vpliv nepovratno ušli izpod nadzora;

| I. | ker so lahko v okviru pandemije COVID-19 žrtve nasilja na podlagi spola nasilnežem izpostavljene daljša obdobja ter izključeni iz socialne in institucionalne podpore, kot dokazujejo podatki iz številnih držav EU, in ker so ženske nesorazmerno zastopane v poklicih, pri katerih je tveganje okužbe visoko; |
| --- | --- |

I.

ker so lahko v okviru pandemije COVID-19 žrtve nasilja na podlagi spola nasilnežem izpostavljene daljša obdobja ter izključeni iz socialne in institucionalne podpore, kot dokazujejo podatki iz številnih držav EU, in ker so ženske nesorazmerno zastopane v poklicih, pri katerih je tveganje okužbe visoko;

Soočanje s pandemijo COVID-19: proračun za zaščito in inovacije

| 1. | vztraja, da je proračun EU izjemno pomemben pri odzivanju na izzive, s katerimi se sooča Unija in ki so še bolj prepoznavni in pereči zaradi pandemije COVID-19, in da mora odražati stopnjo ambicioznosti držav članic in institucij; zato poudarja, da bi moral biti proračun za leto 2021 osredotočen predvsem na blažitev učinkov pandemije COVID-19 in podporo okrevanju, ki bosta temeljila na evropskem zelenem dogovoru in digitalni preobrazbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da morajo Unija in vse njene države članice izkazati popolno solidarnost z najbolj prikrajšanimi, se združiti kot skupnost in zagotoviti, da nobena država ne bo primorana, da se sama zoperstavi tej pandemiji in njenim posledicam, tudi prek proračuna za leto 2021, ki bo sorazmeren temu zgodovinskemu izzivu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | v zvezi s tem poudarja, da bi moral biti proračun za leto 2021 prvi v posodobljenem, na novo usmerjenem in zelo ambicioznem večletnem finančnem okviru 2021–2027; |
| --- | --- |

3.

| 4. | v skladu s svojo resolucijo z dne 13. maja 2020 ponavlja poziv, naj Komisija do 15. junija 2020 predlaga varnostni načrt za večletni finančni okvir na podlagi samodejnega podaljšanja zgornjih mej za leto 2020, da bi zaščitili upravičence do programov EU in zagotovili nadaljnje financiranje; poudarja, da bi moral ta varnostni načrt za večletni finančni okvir omogočiti podaljšanje obstoječih programov EU ter njihovo preusmeritev v obravnavanje posledic pandemije, pa tudi vzpostavitev najnujnejših novih instrumentov in pobud; poudarja, da je treba preprečiti vsakršno tveganje nepovezanosti in neurejenega podaljšanja sedanjega večletnega finančnega okvira in programov v letu 2021 ter zagotoviti, da bo lahko Unija izvedla vse svoje operacije ter zagotovila ambiciozno strategijo odzivanja na krize in okrevanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da nobena država članica ne bo mogla sama financirati izjemno obsežnega načrta za okrevanje za čas, ki je potreben za soočane s pandemijo COVID-19, in da bi bili nacionalni načrti okrevanja, če bi se financirali le z zadolževanjem, zelo omejeni po obsegu in trajanju; vztraja, da mora načrt okrevanja vključevati obsežen element naložb, ki se bo od leta 2021 financiral iz proračuna Unije, zato poziva, naj bo proračun za leto 2021 pomemben del tega načrta okrevanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da mora načrt okrevanja temeljiti na evropskem zelenem dogovoru in digitalni preobrazbi naših družb, da bi obnovili naša gospodarstva, zagotovili odpornost in vključenost, ob tem pa spoštovali omejitve planeta, zaščitili dobrobit in zdravje ljudi pred nadaljnjimi tveganji in okoljskimi vplivi, ustvarili kakovostna delovna mesta ter zagotovili socialno, ekonomsko in teritorialno kohezijo in konvergenco, zlasti prek naložb v MSP in sektorje, ki jih je kriza najbolj prizadela, kot je turizem, ter v razvoj trajnostne javne infrastrukture in storitev ter strateških sektorjev, kot je sektor zdravstva, ki v prvi vrsti obvladujejo to pandemijo; poziva komisijo, naj predloži predlog proračuna za leto 2021, ki bo skladen s temi prednostnimi nalogami; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da je treba stran prihodkov proračuna EU obravnavati kot orodje za uresničevanje politik EU; poudarja, da bodo morala za kritje dodatnih odhodkov, ki jih bo povzročila pandemija, in za ublažitev prevlade prispevkov na podlagi BND v proračunu EU nova dodatna lastna sredstva, ki se bodo stekala neposredno v proračun EU kot splošni prihodek, imeti ključno vlogo od leta 2021; meni, da bo imela odsotnost svežih novih lastnih sredstev negativne politične posledice na proračun Unije za leto 2021 in bo ogrozila novo politično agendo Komisije; v zvezi s tem meni, da so predlogi Komisije glede lastnih sredstev iz maja 2018 dober začetek, ki ga je treba v širšem temeljiteje razdelati ob upoštevanju trenutnih izzivov in krize; želi spomniti, da je v svojem vmesnem poročilu z dne 14. novembra 2018 in resoluciji z dne 10. oktobra 2019 izrazil stališče, da Evropski parlament ne bo odobril večletnega finančnega okvira 2021–2027 brez dogovora o reformi sistema lastnih sredstev EU, vključno z uvedbo več novih lastnih sredstev; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je prepričan, da trenutna kriza ne bi smela ogrožati ambicij v zvezi z napredkom glede cilja uresničitve podnebne nevtralnosti do leta 2050, za katero bi bilo treba do leta 2030 emisije toplogrednih plinov zmanjšati za 55 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990; želi spomniti, da se v poročilu v okviru programa OZN za okolje o emisijski vrzeli za leto 2019 poziva k svetovnemu zmanjšanju toplogrednih plinov za 7,6 % letno, da bi omejili naraščanje temperature na manj kot 1,5 oC, kar pomeni zmanjšanje približno 6,8 % letno na ravni EU; poudarja, da to pomeni velikanski izziv, zlasti v zvezi s prepotrebnim, trajnostnim, družbeno pravičnim prehodom, ki bi moral upoštevati različne začetne točke regij in držav EU ter bi ga moralo spremljati obsežno ustvarjanje delovnih mest; vztraja, da so za premostitev tega izziva brez primere v zgolj desetih letih potrebni takojšnji ukrepi, ki bi od leta 2021 temeljili na trdnem proračunu EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je zaskrbljen zaradi nadaljnjih ekonomskih, socialnih in političnih posledic pandemije, če se EU ne bo hitro opremila z novimi in učinkovitimi orodji za zaščito socialne kohezije, ohranjanje delovnih mest in preprečevanje obsežnih odpuščanj; v zvezi s tem pozdravlja predlog programa za podporo zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) in zavezanost predsednice Komisije predložitvi zakonodajnega predloga o evropskem sistemu pozavarovanja za primer brezposelnosti, da bi se čim prej začel izvajati; |
| --- | --- |

9.

...da bi zagotovili rešitve za zaostrene socialne, okoljske, ekonomske in finančne izzive

| 10. | pozdravlja predloga Komisije za evropski zeleni dogovor in naložbeni načrt za trajnostno Evropo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja pa, da bi bilo treba, če želimo do leta 2030 uresničiti cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 40 % in prihodnje povečanje teh ambicij, po ocenah Komisije vsako leto premostiti vrzel v financiranju v višini vsaj 260 milijard EUR plus dodatni stroški za varstvo okolja, upravljanje z viri in ukrepe za socialno prilagajanje; meni, da bi morali za pomoč pri zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in skupnega ogljičnega odtisa v EU mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah, sistem EU za trgovanje z emisijami in podnebna zakonodaja EU v celoti prispevati k znatnemu preskoku v političnih in finančnih prizadevanjih; meni, da je za pravičen prehod kot sestavni del odgovora na krizo potrebno pravično in ustrezno financiranje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je bil mandat Parlamenta za večletni finančni okvir določen v vmesnem poročilu z dne 14. novembra 2018 o zgornjih mejah, dodeljevanju sredstev za programe, lastnih sredstvih in določbah glede prilagodljivosti, v vmesnem pregledu in v horizontalnih načelih, na primer o vključevanju ciljev trajnostnega razvoja ter upoštevanju podnebnih vidikov in enakosti spolov; je seznanjen, da bo izid pogajanj o večletnem finančnem okviru v veliki meri določil raven financiranja programov EU v naslednjem obdobju in znova izraža stališče, da bi bilo treba odobritve za prevzem obveznosti za obdobje 2021–2027 določiti v višini 1.324,1 milijarde EUR v cenah iz leta 2018, kar bi bilo 1,3 % bruto nacionalnega dohodka (BND) EU-27; je glede na to stališče odločen zagovarjati, da se v proračun za leto 2021 vnesejo odobritve za prevzem obveznosti v višini 192,1 milijarde EUR v tekočih cenah; poudarja, da so za odzivanje na sedanjo krizo potrebne obsežne dodatne odobritve k temu stališču; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja na svoje stališče, da morajo cilji vključevanja podnebja in biotske raznovrstnosti v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 presegati ciljne deleže porabe, določene v vmesnem poročilu Parlamenta; zato je njegov cilj, da se za leto 2021 doseže raven porabe za biotsko raznovrstnost v višini 10 % in raven porabe za vključevanje podnebnih vprašanj v višini 30 %; ponovno poziva Komisijo, naj določi jasna merila upravičenosti za novo strogo in celovito metodologijo, ki naj ima obliko okvirne uredbe, za opredelitev in spremljanje ustreznih odhodkov za podnebje in biotsko raznovrstnost v skladu z načelom neškodovanja, po potrebi skupaj z ustreznimi popravnimi ukrepi, in mehanizem za preverjanje, s katerim se prepoznajo morebitni škodljivi učinki ukrepov EU na biotsko raznovrstnost in podnebje v skladu z njenimi zavezami iz Pariškega sporazuma ter pozivom k postopnemu opuščanju neposrednih in posrednih subvencij za fosilna goriva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podpira uporabo sredstev in prožnost pri mobilizaciji sredstev za raziskave in razvoj za ukrepe, povezane s COVID-19, kot so razvoj cepiv, nova zdravljenja, diagnostični testi in zdravstveni sistemi za preprečevanje širjenja koronavirusa in reševanje življenj; |
| --- | --- |

14.

| 15. | močno poudarja, da podnebni cilji Unije zahtevajo trajnostne in dolgoročne rešitve; izpostavlja izjemno pomembno vlogo raziskav in razvoja pri iskanju učinkovitih, realističnih in izvedljivih rešitev za državljane, podjetja in družbo; poudarja, da bo program Obzorje Evropa glavni program za razvoj novih rešitev za podnebje; zahteva povečanje financiranja za vse programe raziskav in razvoja, ki prispevajo k uveljavitvi Unije kot vodilne v svetu na področju zelenih tehnologij in krepitvi njene globalne konkurenčnosti v večjem obsegu, zmanjšanju njene odvisnosti od tujih ključnih tehnologij, k temu, da postane vodilna na področjih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), umetne inteligence (AI) in kibernetske varnosti, razvoju novih zdravljenj hudih bolezni, kot je rak, ter povečanju zmogljivosti za superračunalništvo in obdelavo podatkov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da številnih odličnih predlogov za raziskave ni mogoče izvesti, in sicer ne zaradi njihove slabe kakovosti, temveč zaradi precej premajhnega financiranja ustreznih programov; poudarja, da gre pri raziskavah in inovacijah za zelo konkurenčna trga, saj zaradi pomanjkanja možnosti financiranja v Evropi raziskovalce vleče v druge regije sveta; poudarja, da bo Združeno kraljestvo, ki je doslej prejemalo največ sredstev iz številnih programov Unije za raziskave in razvoj, odslej predstavljalo močno konkurenco; poziva Svet, naj upošteva dejstvo, da bo vsaka vrzel v višini 10 milijard EUR v programu Obzorje Evropa v naslednjih 25 letih povzročila izgubo BDP v višini 110 milijard EUR; ugotavlja, da bi bile nizke proračunske ambicije na področju raziskav in razvoja v nasprotju z vsako zavezo, naklonjeno konkurenčnost ali boju proti podnebnim spremembam, zlasti kar zadeva prizadevanja za izpolnitev cilja 3 % BDP iz strategije Evropa 2020, ki so še pred nami; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da lahko naložbe v prometno infrastrukturo izpolnijo tako cilje podpiranja gospodarstva EU v sedanjih razmerah kot prizadevanja za boj proti podnebnim spremembam, pa tudi prehod na trajnostno mobilnost, zlasti z opiranjem na dokončanje politik vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), Shift2Rail in instrumenta za povezovanje Evrope; poziva Komisijo, naj uskladi vse projekte Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE) s cilji Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponovno poudarja, da je konkurenčna vesoljska industrija bistvena za poslovno okolje v Evropi, saj zagotavlja visokokakovostna delovna mesta, pomembne dejavnosti raziskav in razvoja in zagotavlja samostojnost evropske satelitske infrastrukture; poudarja koristi podatkov, pridobljenih v vesolju, saj so bistveno orodje za spremljanje kopnega in okoljsko spremljanje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da mala in srednja podjetja (MSP) predstavljajo 99 % vseh podjetij v državah članicah in znatno prispevajo k ustvarjanju delovnih mest, gospodarski stabilnosti in vse bolj tudi k prizadevanjem na področju trajnosti ter da bo gospodarska recesija, ki bo posledica pandemije COVID-19, najverjetneje najbolj prizadela ta podjetja; poudarja, da se MSP soočajo s težavami pri iskanju možnosti financiranja, in v zvezi s tem opozarja na vlogo Programa EU za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME); opozarja na stališče Parlamenta o podvojitvi finančnih sredstev za vrstice programa, ki je nasledil COSME, v okviru programa za enotni trg v naslednjem večletnem finančnem okviru, kar naj bi omogočilo vsaj 80-odstotno stopnjo uspešnosti visoko kakovostnih predlogov; poudarja, da bi bilo treba finančno podporo za MSP usmeriti tudi skozi okvir programa InvestEU za mala in srednja podjetja, da bi bili proizvodi in storitve pripravljeni za trg in da bi omogočili njihovo hitro širjenje na svetovnih trgih; ponovno poudarja, da je treba dodatno povečati priložnosti za ustanavljanje in širitev zagonskih podjetij ter posebno pozornost nameniti digitalni preobrazbi MSP, ki jo podpira tudi portal za enotni trg kot spodbujevalec podjetništva v obliki e-uprave, v skladu z ambicioznimi politikami varstva potrošnikov, podpreti pa je treba tudi njihov ekološki prehod; v zvezi s tem pozdravlja tudi različne pobude skupine Evropske investicijske banke (EIB), in sicer mobilizacijo 40 milijard EUR za prizadeta MSP, 5 milijard EUR, ki so na voljo podjetjem v zdravstvenem sektorju, in jamstveni sklad v višini 25 milijard EUR, ki naj bi ga financirali njeni delničarji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da bo sedanja kriza močno prizadela številne regije in sektorje; v zvezi s tem je prepričan, da bo kohezijska politika ključna in bolj kot kdaj koli prej bistvena za spodbujanje gospodarskega okrevanja na vseh ozemljih EU ter krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Unije, zanjo pa bodo potrebna dodatna finančna sredstva in večja prožnost za odzivanje na kompleksne okoljske, socialne, gospodarske in demografske izzive v prihodnosti; poudarja, da bo v primeru odloga sprejetja večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in ustrezne pravne podlage potrebno prehodno obdobje med dvema programskima obdobjema; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da turizem, kot eden od sektorjev, ki jih je kriza najbolj prizadela, potrebuje celovito strategijo, podprto s posebnimi dodelitvami prek ločenega programa EU v naslednjem večletnem finančnem okviru; vztraja, da je treba posebno pozornost in podporo nameniti malim in družinskim podjetjem, zlasti ponudnikom kmečkega turizma in malim turističnim ponudnikom, ki bodo imeli več težav pri izpolnjevanju novih varnostnih standardov, kot tudi otoškim regijam in najbolj obrobnim regijam; |
| --- | --- |

21.

| 22. | glede na neposredne in dolgoročne pomembne negativne socialne posledice sedanjih razmer poudarja pomen celovitega izvajanja evropskega stebra socialnih pravic v proračunu EU za leto 2021 in ključno vlogo okrepljenih socialnih ukrepov EU, zlasti Evropskega socialnega sklada+, pri gospodarskem okrevanju in še posebej v boju proti brezposelnosti mladih in starejših, revščini otrok, tveganju revščine in socialne izključenosti ter diskriminaciji, pa tudi za zagotavljanje okrepljenega socialnega dialoga, obravnavanje dolgoročnih strukturnih demografskih sprememb in zagotavljanje dostopa za vse, zlasti pa za starajoče se prebivalstvo, do bistvenih in ključnih storitev, kot so zdravstveno varstvo, mobilnost, ustrezna prehrana in dostojna stanovanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva, naj bo proračun za leto 2021 posebej osredotočen na potrebe in odnose s čezmorskimi državami in ozemlji, saj so ta lahko še posebej občutljiva na negativne učinke podnebnih sprememb; še posebej poudarja, da je treba izboljšati dostop do sredstev za čezmorske države in ozemlja, saj imajo zaradi svojega posebnega statusa in velikosti omejene upravne vire in strokovno znanje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je notranja varnost sestavni del pričakovanj, ki jih imajo državljani EU od Unije, ki varuje; poudarja, da varnostne grožnje, kot so teroristični napadi, čezmejni organizirani kriminal in nove vrste kriminalnih dejavnosti, kot je kibernetska kriminaliteta, nenehno ogrožajo kohezijo Evropske unije in zahtevajo odločen in usklajen evropski odziv; meni, da je treba za to poglobiti čezmejno sodelovanje med pristojnimi organi; poudarja, da sta nujni okrepitev in posodobitev sistemov IT s poudarkom na boljši interoperabilnosti sistemov, lažjem dostopu in berljivosti podatkov, da bi zagotovili učinkovito in hitro sodelovanje med policijskimi, pravosodnimi in drugimi pristojnimi organi; ugotavlja, da naj bi Komisija leta 2021 začela izvajati novo strategijo za varnostno unijo, ki bo zajemala vrsto pobud na ključnih področjih, povezanih s temi grožnjami; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj dodeli potrebna proračunska sredstva in tako zagotovi, da bo imel mehanizem EU na področju civilne zaščite večje zmogljivosti, da bo EU bolje pripravljena in sposobna odgovoriti na vse vrste naravnih nesreč, pandemij in izrednih razmer, kot so kemične, biološke, radiološke in jedrske nesreče; ponovno poudarja pomen mehanizma EU na področju civilne zaščite za boljšo zaščito državljanov pred nesrečami; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja uspeh programa Erasmus+ pri izboljšanju mobilnosti, usposabljanja ter znanj in spretnosti mladih; poudarja, da je treba ta program ustrezno financirati, da bi bil med drugim dostopen ljudem iz vseh okolij in starostnih skupin; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja, da spodbujanje evropskih vrednot in kultur igra dejavno vlogo pri podpiranju demokracije, nediskriminacije in enakosti spolov ter v boju proti dezinformacijam in lažnim novicam; v zvezi s tem poudarja, da je treba zagotoviti zadostno financiranje za programe na področju pravosodja, pravic in vrednot ter okrepiti sredstva za podporo žrtvam nasilja na podlagi spola v okviru tega programa; poudarja, da so kulturni in ustvarjalni sektorji ter turizem med sektorji, ki so in bodo najbolj prizadeti v sedanji krizi v EU; poziva k izrednim ukrepom za te sektorje in okrepitvi programa Ustvarjalna Evropa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pričakuje, da bo do leta 2021 vzpostavljen močan mehanizem EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice; poudarja, da bi moral večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 vključevati klavzulo o pogojenosti za zaščito demokracije, pravne države in temeljnih pravic, ki bi zagotovila, da morajo države članice, če želijo prejemati sredstva EU, v celoti upoštevati člen 2 Pogodbe o Evropski uniji; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da je Evropska solidarnostna enota temeljni instrument za spodbujanje državljanske udeležbe v Uniji in za krepitev državljanstva Unije; vztraja, da mora proračun Evropske solidarnostne enote za leto 2021 izpolniti številna pričakovanja mladih po vsej Evropi, zlasti v sklopu prostovoljstva; zato poziva, naj se dodeli dovolj sredstev, da bo mogoče pokriti obsežno povpraševanje po prostovoljskem solidarnostnem delu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva, naj se prednostno zagotovi dovolj sredstev za podporo dejavnostim organizacij civilne družbe in drugih deležnikov, ki so dejavne pri spodbujanju pravic ter krepitvi in spodbujanju vrednot Unije in pravne države, tudi prek prihodnjega programa za državljanstvo, enakost, pravice in vrednote, v času, ko smo priča krčenju prostora za civilno družbo v več državah članicah; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja zaskrbljujoče in rastoče upiranje enakosti spolov in pravicam žensk ter pomen instrumentov EU, vključno z instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI), za boj proti temu pojavu; obžaluje, da Komisija v svoj predlog ni vključila posebnega programa za enakost spolov, in poziva, naj se ambiciozna in posebna proračunska sredstva namenijo za podporo zagovornikom človekovih pravic žensk ter za varstvo in spodbujanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; zato poudarja, da je treba okrepiti proračunska sredstva, namenjena podpori splošnega spoštovanja in dostopa do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da sta skupna kmetijska politika (SKP) in skupna ribiška politika (SRP) temelj evropskega povezovanja in sta namenjeni zagotavljanju varne preskrbe s kakovostno hrano in neodvisnosti pri preskrbi s hrano za Evropejce, pravilnega delovanja trgov s hrano, trajnostnega razvoja podeželskih regij, generacijske prenove in trajnostnega upravljanja naravnih virov ter ohranjanja biotske raznovrstnosti; opozarja na ključno vlogo teh politik pri prispevanju k stabilnim in sprejemljivim dohodkom kmetov in ribičev, zlasti v sedanjih težkih razmerah; opozarja na svoje stališče za pogajanja o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, da se ohranita proračuna za SKP in SRP; poziva, naj se ti politiki okrepita in naj se posebna pozornost nameni malemu kmetijstvu in malemu ribolovu; ugotavlja, da bo SKP, skupaj z drugimi politikami Unije, imela pomembno vlogo pri uresničevanju ciljev zelenega dogovora; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj v svojem predlogu in poznejšem aktu o spremembi predloga proračuna za leto 2021 upošteva rezultat političnega dogovora, ki ga je treba doseči o prehodnih ukrepih za leto 2021 (predstavljeni v predlogu Komisije z dne 31. oktobra 2019 (COM(2019)0581)); nadalje poziva države članice, naj zagotovijo pravočasno dodelitev zadostnih sredstev za stalno izboljševanje kakovosti podatkov in kazalnikov, ki se posredujejo Uniji, da bodo v celoti skladni s pobudo „v rezultate usmerjenega proračuna EU“; vztraja pri visoki kakovosti podatkov in kazalnikov za ustrezno oceno SKP; |
| --- | --- |

33.

| 34. | je seznanjen z najnovejšimi spremembami, kar zadeva položaj migrantov na zunanji meji EU s Turčijo, ki so privedle do nedavnega sprejetja dopolnitve proračuna št. 1/2020 za odzivanje na povečan migracijski pritisk; poudarja, da je treba v proračunu za leto 2021 zagotoviti ustrezno raven sredstev, da bi bili pripravljeni, če se te razmere ne bi popravile ali bi se celo poslabšale; opozarja na potrebo po solidarnosti in sodelovanju med vsemi državami članicami na tem področju ter po skupni azilni politiki; poudarja dodatne potrebe, ki so posledica pandemije COVID-19, in sicer za sprejetje posebnih ukrepov za migrante, ki sodijo med posebej ranljive ljudi, vključno s preventivno evakuacijo in premestitvijo; opozarja na redno potrebo po okrepitvi sklada za migracije in azil v zadnjem obdobju, da bi državam članicam pomagali pri odzivanju na begunsko krizo, in da je treba v ta namen uporabiti posebne instrumente, saj je bila zgornja meja iz razdelka 3 prenizka, ali sprejeti dopolnitev proračuna; pričakuje, da bodo države članice prepoznale svoje interese in nadomestile posledice zamude pri sprejetju uredbe Dublin IV s podporo za potrebna proračunska sredstva in izvajanjem načela solidarnosti na tem področju; opozarja, da je potrebno ustrezno financiranje za izboljšanje življenjskih razmer migrantov in beguncev v begunskih taboriščih v EU, za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, usposabljanje mejnih uradnikov in pripadnikov obalne straže ter za učinkovite ukrepe za vključevanje migrantov in beguncev; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je dobro upravljanje zakonitih migracij pomembno za zagotavljanje ustreznega odziva na spremembe na trgu dela; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ugotavlja, da Turčija še naprej gosti največje število beguncev na svetu in da trenutno potekajo razprave o tem, kako bi EU še naprej podpirala Turčijo po tem, ko se iztečejo njene zaveze v okviru instrumenta EU za begunce v Turčiji; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da bi bilo treba uvesti takojšnje solidarnostne ukrepe, zlasti program za premestitve, dokler ne bodo azilna pravila EU občutno reformirana; poleg tega zahteva, da v proračunu EU ostane predvideno financiranje za podporo beguncem v Turčiji; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva k ambicioznemu proračunu za leto 2021 na področju zunanjih politik EU, ki bo Uniji omogočil, da bo kos izzivom, s katerimi se sooča; opozarja, da sta mir in solidarnost osrednji vrednoti, ki bi ju moral proračun EU dosledno podpirati; poudarja, da je treba povečati sredstva za države Zahodnega Balkana ter za vzhodno in južno sosedstvo, da bi podprli politične in gospodarske reforme, pa tudi za druge regije, ki potrebujejo finančno podporo za svoj razvoj; |
| --- | --- |

38.

| 39. | meni, da bi se morala sredstva instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III) osredotočati na področja delovanja demokratičnih institucij, pravne države, dobrega upravljanja in javne uprave; pozdravlja zeleno luč za začetek pristopnih pogajanj z Albanijo in Severno Makedonijo, in poziva, naj se zagotovijo ustrezna finančna sredstva za podporo političnim reformam in uskladitev s pravnim redom Unije; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da bi morala biti finančna sredstva v okviru IPA III pogojena s spoštovanjem evropskih vrednot, kot so načela pravne države, neodvisnost sodstva, demokratični proces, spoštovanje temeljnih vrednot in dobri sosedski odnosi; poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje pogojevanja; poziva Komisijo, naj uporabi sredstva, ki so trenutno dodeljena v okviru IPA III, da bi prek neposrednega upravljanja EU pomagala civilni družbi Turčije, zagovornikom človekovih pravic in novinarjem, ter povečala priložnosti za stike med ljudmi, akademski dialog, dostop turških študentov do evropskih univerz in medijske platforme za novinarje, da bi zaščitili in spodbujali demokratične vrednote in načela, človekove pravice in načelo pravne države; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je Parlament stališče o instrumentu NDICI sprejel v prvi obravnavi 4. marca 2019, mandat v zvezi s tem instrumentom pa potrdil 8. oktobra 2019; opominja na svoje stališče o tem, da se 45 % vsega proračuna instrumenta NDICI nameni za podnebne cilje, upravljanje in varstvo okolja, biotsko raznovrstnost in boj proti dezertifikaciji, odpravljanje glavnih vzrokov za migracije in prisilno razseljevanje, ter opozarja zlasti na spodbujanje demokracije, pravne države in človekovih pravic, tudi pravic žensk, otrok, beguncev, razseljenih oseb, oseb LGTBI, invalidov, domorodnih ljudstev ter pripadnikov etničnih in verskih manjšin; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opozarja, da je ključ do dolgoročne rešitve sedanjega pojava migracij v političnem, gospodarskem in družbenem razvoju držav, iz katerih migracijski tokovi izvirajo; poziva, naj se ustreznim programom na področju zunanje politike zagotovijo zadostna finančna sredstva, da bodo lahko podpirala pravično in vzajemno koristno partnerstvo med EU ter državami izvora in tranzitnimi državami, tudi tistimi na afriški celini; v zvezi s tem glede na težavne finančne razmere, s katerimi se sooča Agencija Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA), poziva EU, naj v letu 2021 poveča finančno podporo za agencijo, da bi lahko ta brez prekinitve zagotavljala ključne storitve milijonom palestinskih beguncev; |
| --- | --- |

42.

| 43. | je zaskrbljen zaradi hitrega širjenja pandemije COVID-19 po vsem svetu in njenega vpliva na prizadete države; je prepričan, da je mednarodno sodelovanje bistveno za premostitev te svetovne krize; meni, da bi morala EU prevzeti vodilno vlogo pri svetovnih prizadevanjih za zajezitev pandemije in ublažitev njenega vpliva; meni, da mora EU pokazati solidarnost do prizadetih tretjih držav, tudi z uporabo dodatnih sredstev, da bi jim pomagala obnoviti njihova gospodarstva, blažiti socialno-ekonomske posledice te krize in okrepiti zmogljivosti sistemov javnega zdravja po vsem svetu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opozarja, da so človekove pravice sestavni del politike zunanjega delovanja EU; ponavlja, da je treba zagotoviti več sredstev za človekove pravice po vsem svetu, s posebnim poudarkom na zaščiti zagovornikov človekovih pravic, zlasti najbolj ogroženih; v zvezi s tem poudarja, da je treba še naprej razvijati mehanizem EU za zagovornike človekovih pravic (Protectdefenders.eu) in povečati sredstva zanj; meni, da EU v državah, ki še zdaleč ne izpolnjujejo mednarodnih standardov na področju človekovih pravic in demokracije ali ne izkazujejo zavezanosti boju proti korupciji, ne bi smela v nobenem primeru zagotavljati pomoči prek proračunske podpore; poudarja, kako pomembne so misije za opazovanje volitev, zlasti kadar jih izvajajo lokalne skupine civilne družbe, in poziva k ustrezni ravni financiranja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva, naj se priskrbijo dodatna sredstva za ukrepe strateškega komuniciranja, da bi se zoperstavili dezinformacijskim kampanjam, s katerimi se vse pogosteje ruši demokratični red v Uniji in državah njenega bližnjega sosedstva; poudarja, kako pomemben je vodilni projekt projektne skupine East StratCom – EU proti dezinformacijam, ki deluje pod okriljem Evropske službe za zunanje delovanje, v boju proti dezinformacijam, propagandi in tujim vplivom; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti ustrezno finančno podporo, da bi oblikovali dejansko evropsko obrambno unijo, spodbujali strateško avtonomijo in okrepili vlogo EU na svetovni ravni; poudarja zlasti, kako pomembno je, da Parlament ne spreminja svojega stališča glede sredstev za Evropski obrambni sklad in zneska, namenjenega vojaški mobilnosti; poudarja, da bi bilo treba poskrbeti za nenehno podporo in boljše usklajevanje obrambne politike in ukrepov v sklopu Evropske obrambne agencije, stalnega strukturnega sodelovanja, Evropskega obrambnega sklada in drugih pobud; poziva Komisijo, naj poskrbi, da se bodo upravni in operativni odhodki Evropske obrambne agencije in stalnega strukturnega sodelovanja financirali iz proračuna Unije ter tako Parlamentu povrne proračunska pooblastila, zagotovljena s členom 41 PEU; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ponovno poudarja, da bi morala nova struktura instrumentov za zunanje financiranje povečati skladnost, odgovornost, učinkovitost in demokratični nadzor; poudarja, da mora imeti Parlament večjo vlogo pri strateškem usmerjanju novih instrumentov; pričakuje, da bo že od zgodnje faze vključen v (predhodno) načrtovanje novih instrumentov; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj oceni in se pripravi na vse mogoče scenarije, da bi za proračun Unije zagotovila dobro finančno poslovodenje, pri tem pa naj sprejme jasne zaveze, opredeli mehanizme ter zaščiti proračun EU; poziva jo tudi, naj poskrbi, da se bo pri sodelovanju Združenega kraljestva v programih EU v prihodnje ohranjalo pravično ravnotežje med prispevki in koristmi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | izraža željo, da bi Združeno kraljestvo še naprej tesno sodelovalo v čim več programih EU, zlasti v programih Erasmus+ in Obzorje Evropa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opozarja, da imajo agencije EU pri izvajanju ciljev politike EU izjemno pomembno nalogo, in znova poudarja, kako pomembno je, da imajo ti organi na voljo dovolj sredstev, ki jim omogočajo zanesljivo načrtovanje, pa tudi osebja, da lahko učinkovito izvajajo svoje naloge, obenem pa zavrača vsakršno neutemeljeno in samovoljno zmanjševanje sredstev v realni vrednosti; poudarja ključno vlogo Evropske agencije za okolje pri ozaveščanju o podnebnih spremembah, Evropskega organa za delo pri spodbujanju mobilnosti delovne sile ter Evropskega azilnega podpornega urada in Agencije za temeljne pravice pri zagotavljanju podpore prosilcem za azil, ki iščejo zaščito v Evropi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | hkrati poudarja, da se je treba odločno boriti proti trgovini z ljudmi in tihotapljenju, prav tako pa podpirati agencije EU na področju pravosodja in notranjih zadev, ki zagotavljajo pomoč državam članicam na zunanjih mejah, na primer Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo (Frontex); je seznanjen z vlogo agencije Frontex v sedanji migracijski krizi, ki se odvija na zunanjih mejah EU s Turčijo; poziva, naj se v proračunu za leto 2021 zagotovijo ustrezna sredstva za upravljanje meja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ugotavlja, da se agencijam, ki delujejo na področju varnosti, kazenskega pregona in sodelovanja na področju kazenskega pravosodja, dodeljuje vse več nalog; poziva, naj se povečajo finančna sredstva in število delovnih mest za te agencije, predvsem za Agencijo Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust), Evropski policijski urad (Europol), Evropsko policijsko akademijo (CEPOL), Agencijo Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) in Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, prav tako pa naj se zagotovijo tudi ustrezna sredstva in kadrovski viri za tiste, ki bodo delovale na področju pranja denarja in financiranja terorizma; |
| --- | --- |

52.

| 53. | je zaskrbljen, ker Evropskemu javnemu tožilstvu (EPPO) v proračunskem postopku za leto 2020 ni bilo dodeljenih dovolj sredstev in kadrovskih virov, zato poziva Komisijo, naj za leto 2021 poveča število uslužbencev in sredstva za ta institucionalni organ in zaščiti njegovo proračunsko avtonomijo; poudarja, da se z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva ne sme poslabšati zmožnost ustreznega delovanja Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF); |
| --- | --- |

53.

| 54. | zaradi nedavnega izbruha COVID-19 v Evropi in potrebe po hitrem, usklajenem in doslednem odzivu EU odločno poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezna in potrebna sredstva za agencije EU, ki s svojimi dejavnostmi podpirajo Komisijo in države članice pri prizadevanjih za zajezitev pandemije, zlasti za Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) in Evropsko agencijo za zdravila (EMA); vztraja, da Komisija in Svet ne bi smela zmanjševati sredstev za Evropsko agencijo za kemikalije (ECHA) in Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA); |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da je treba občutno okrepiti Evropsko agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER), pri tem pa upoštevati dodatne naloge, ki jih je dobila na podlagi nedavno sprejete zakonodaje, vključno s svežnjem za čisto energijo; poleg tega opozarja na potrebo po dodatnih sredstvih za urad BEREC, da bo lahko opravljal naloge iz uredbe BEREC in Evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opozarja, da brez podpore posebne javne službe Unije in zadostnih sredstev ni mogoče izvajati nobene politike Unije, ne glede na to, ali gre za odziv na krizo zaradi COVID-19 ali izvajanje evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

56.

| 57. | meni, da bi bilo treba v sedanjih političnih in gospodarskih razmerah ustrezno podpreti konferenco o prihodnosti Evrope, tudi s proračunskega vidika, in da bi bilo treba Komisiji, ki je med institucijami, ki sodelujejo pri tem projektu, zagotoviti ustrezna sredstva, da bo konferenca uspešna; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo, naj bo za zgled ter poskrbi za izjemno kakovostna in družbeno odgovorna javna naročila, ki bodo oddana podjetjem, ki spoštujejo okoljske in temeljne delovne standarde, in za uporabo izboljšanih in strožjih meril za preprečevanje nasprotij interesov; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva k oceni vidika spola v prejšnjem proračunskem obdobju in vključevanju vidika spola v proračun EU za leto 2021; zato pričakuje, da bo Komisija v svoj predlog proračuna vključila prilogo, v kateri bodo zbrane po spolu razvrščene informacije o ciljih, vhodnih in izhodnih podatkih ter rezultatih, in da bo predstavila zaveze za financiranje enakosti spolov in s tem povezanih ukrepov sledenja; |
| --- | --- |

59.

Zadostna in realistična raven plačil

| 60. | je odločen preprečiti novo plačilno krizo, zlasti v okviru pandemije COVID-19; ponavlja, da je treba pri skupni zgornji meji za plačila upoštevati doslej največji obseg neporavnanih obveznosti do konca leta 2020, ki jih je treba poravnati v naslednjem večletnem finančnem okviru; ugotavlja tudi, da se bodo sredstva za plačila v letu 2021 osredotočala predvsem na zaključitev programov iz obdobja 2014–2020; vztraja pa, da to ne bi smelo ovirati začetka izvajanja novih programov; |
| --- | --- |

60.

| 61. | zato v skladu z ukrepi iz leta 2020 vztraja, da je treba v okviru odziva na pandemijo COVID-19 še naprej zagotavljati visoko raven likvidnosti v državah članicah; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da bi sodelovanje med državami članicami na področju obdavčitve v nacionalne proračune vrnilo precej več kot pa zmanjševanje odhodkov v letnih proračunih EU; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da stranke, za katere veljajo omejevalni ukrepi EU (vključno z izvajalci ali podizvajalci, udeleženci delavnic in/ali tečajev usposabljanja ter prejemniki finančne podpore tretjim osebam), ne bodo prejemale sredstev EU; |
| --- | --- |

63.

| 64. | je prepričan, da je treba vsem pravnim osebam, v katerih lasti so pravni subjekti, ki prejemajo sredstva iz proračuna EU, prepovedati prejemanje vsakršnih sredstev iz sedanjega in prihodnjih evropskih proračunov v skladu s pravili iz uredbe o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, vključno z neposrednimi plačili za kmetijstvo in morebitnimi izplačili, odhodki, jamstvi ali drugimi koristmi, ki jih ta uredba obravnava, če povzročajo očitno nasprotje interesov, kakor je opredeljeno v členu 61 finančne uredbe (EU, Euratom) 2018/1046; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ponavlja stališče, ki ga zagovarja že vrsto let, da bi bilo treba nove politične prednostne naloge in prihodnje izzive za EU financirati z novimi proračunskimi sredstvi, ne pa z zmanjševanjem sredstev za obstoječe programe; meni, da bi moralo to načelo veljati tudi za spremembe proračuna; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ugotavlja, da bo v proračunu 2021, ki se bo izvajal v prvem letu naslednjega večletnega finančnega okvira, če bo sklenjen dogovor o njem, prvič uporabljena nova proračunska nomenklatura; poziva Komisijo, naj v priprave ustrezno vključi proračunski organ; meni, da bi morala biti nova nomenklatura po eni strani bolje usklajena s političnimi prednostnimi nalogami, po drugi strani pa dovolj podrobna, da bo lahko proračunski organ učinkovito sprejemal odločitve, Parlament pa opravljal demokratični nadzor in preglede; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ugotavlja, da bo Parlament kot veja proračunskega organa, ki jo neposredno izvolijo državljani, izpolnil svojo politično vlogo in pripravil predloge za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe, v katerih bo izrazil svojo politično vizijo za prihodnost; se glede tega zavezuje, da bo predlagal sveženj pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, pripravljenih v tesnem sodelovanju z vsemi svojimi odbori, da bi se tako poiskalo pravšnje ravnovesje med politično voljo in tehnično izvedljivostjo po oceni Komisije; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  https://www.ipcc.ch/sr15/

(2)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(4)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(5)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

(6)  UL L 57, 27.2.2020, str. 1.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0449.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0032.

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0065.

(11)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0124.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0015.

(13)  UL C 242, 10.7.2018, str. 24.

(14)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/205 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/205

---

P9_TA(2020)0170

Upravno sodelovanje na področju obdavčenja: odložitev nekaterih rokov zaradi pandemije COVID-19 *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2011/16/EU zaradi nujne potrebe po odložitvi nekaterih rokov za predložitev in izmenjavo podatkov na področju obdavčevanja zaradi pandemije COVID-19 (COM(2020)0197 – C9-0134/2020 – 2020/0081(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2021/C 362/45)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2020)0197), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2020)0197),

| — | ob upoštevanju členov 113 in 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0134/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 113 in 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0134/2020),

| — | ob upoštevanju členov 82 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 82 in 163 Poslovnika,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Za določitev trajanja odložitve je treba upoštevati, da je namen tega obravnavati izjemne razmere
  , in
  ne bi
  smelo
  ovirati uveljavljene strukture in delovanja Direktive 2011/16/EU. Zato bi bilo primerno, da odložitev traja tako dolgo, kot je sorazmerno s težavami, ki jih pandemija COVID-19 povzroča pri predložitvi in izmenjavi podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Za določitev trajanja odložitve je treba upoštevati, da je namen tega obravnavati izjemne razmere
  , in
  ne bi
  smelo
  ovirati uveljavljene strukture in delovanja Direktive 2011/16/EU. Zato bi bilo primerno, da odložitev traja tako dolgo, kot je sorazmerno s težavami, ki jih pandemija COVID-19 povzroča pri predložitvi in izmenjavi podatkov.

| (5) | Za določitev trajanja odložitve je treba upoštevati, da je namen tega obravnavati izjemne razmere
  . Odložitev ne bi smela spodkopavati politike Unije o boju proti davčnim utajam, izogibanju plačilu davka in agresivnemu davčnemu načrtovanju z izmenjavo informacij med davčnimi upravami, torej
  ne bi
  smela
  ovirati uveljavljene strukture in delovanja Direktive 2011/16/EU. Zato bi bilo primerno, da odložitev traja tako dolgo, kot je sorazmerno s težavami, ki jih pandemija COVID-19 povzroča pri predložitvi in izmenjavi podatkov. |
| --- | --- |

(5)

Za določitev trajanja odložitve je treba upoštevati, da je namen tega obravnavati izjemne razmere
  . Odložitev ne bi smela spodkopavati politike Unije o boju proti davčnim utajam, izogibanju plačilu davka in agresivnemu davčnemu načrtovanju z izmenjavo informacij med davčnimi upravami, torej
  ne bi
  smela
  ovirati uveljavljene strukture in delovanja Direktive 2011/16/EU. Zato bi bilo primerno, da odložitev traja tako dolgo, kot je sorazmerno s težavami, ki jih pandemija COVID-19 povzroča pri predložitvi in izmenjavi podatkov.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Zaradi trenutne negotovosti glede razvoja pandemije COVID-19 bi bilo tudi koristno predvideti možnost enkratnega dodatnega podaljšanja obdobja odložitve za predložitev in izmenjavo podatkov. To bi bilo potrebno, če bi se izredne okoliščine resnih tveganj za javno zdravje, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, v delu ali celotnem obdobju odložitve nadaljevale, države članice pa bi morale izvajati nove ali nadaljevati z obstoječimi ukrepi omejitve gibanja. Takšno podaljšanje ne bi smelo ovirati uveljavljene strukture in delovanja Direktive Sveta 2011/16/EU. Namesto tega bi moralo biti časovno omejeno, določeno vnaprej in sorazmerno s praktičnimi težavami, ki jih povzročajo začasni ukrepi omejitve gibanja. Podaljšanje ne bi smelo vplivati na bistvene elemente obveznosti poročanja in izmenjave informacij v skladu s to direktivo. Z njim se lahko odložitev roka za izpolnitev teh obveznosti zgolj podaljša, hkrati pa je treba zagotoviti, da se na koncu vse informacije izmenjajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Zaradi trenutne negotovosti glede razvoja pandemije COVID-19 bi bilo tudi koristno predvideti možnost enkratnega dodatnega podaljšanja obdobja odložitve za predložitev in izmenjavo podatkov. To bi bilo potrebno, če bi se izredne okoliščine resnih tveganj za javno zdravje, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, v delu ali celotnem obdobju odložitve nadaljevale, države članice pa bi morale izvajati nove ali nadaljevati z obstoječimi ukrepi omejitve gibanja. Takšno podaljšanje ne bi smelo ovirati uveljavljene strukture in delovanja Direktive Sveta 2011/16/EU. Namesto tega bi moralo biti časovno omejeno, določeno vnaprej in sorazmerno s praktičnimi težavami, ki jih povzročajo začasni ukrepi omejitve gibanja. Podaljšanje ne bi smelo vplivati na bistvene elemente obveznosti poročanja in izmenjave informacij v skladu s to direktivo. Z njim se lahko odložitev roka za izpolnitev teh obveznosti zgolj podaljša, hkrati pa je treba zagotoviti, da se na koncu vse informacije izmenjajo.

črtano

Sprememba 4

Predlog direktive

Člen 1 – točka 2

Direktiva 2011/16/EU

Člen 27b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 27b




  Podaljšanje obdobja odložitve | črtano |
| Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 27c o podaljšanju obdobja odložitve za predložitev in izmenjavo podatkov, kot je določeno v odstavkih 12 in 18 člena 8ab in v členu 27a, za največ 3 dodatne mesece. | |
| Komisija lahko sprejme delegirani akt iz prvega pododstavka samo, če v delu ali celotnem obdobju odložitve še vedno obstajajo izredne okoliščine resnih tveganj za javno zdravje zaradi pandemije COVID-19 in morajo države članice izvajati ukrepe omejitve gibanja. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 27b

Podaljšanje obdobja odložitve

črtano

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranega akta v skladu s členom 27c o podaljšanju obdobja odložitve za predložitev in izmenjavo podatkov, kot je določeno v odstavkih 12 in 18 člena 8ab in v členu 27a, za največ 3 dodatne mesece.

Komisija lahko sprejme delegirani akt iz prvega pododstavka samo, če v delu ali celotnem obdobju odložitve še vedno obstajajo izredne okoliščine resnih tveganj za javno zdravje zaradi pandemije COVID-19 in morajo države članice izvajati ukrepe omejitve gibanja.

Sprememba 5

Predlog direktive

Člen 1 – točka 2

Direktiva 2011/16/EU

Člen 27c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 27c




  Izvajanje prenosa pooblastila | črtano |
| 1.
     
  Pooblastilo za sprejetje delegiranega akta iz člena 27b se na Komisijo prenese pod pogoji, določenimi v tem členu. | |
| 2.
     
  Pooblastilo za sprejetje delegiranega akta iz člena 27b se na Komisijo prenese le za obdobje odložitve rokov za predložitev in izmenjavo podatkov iz odstavkov 12 in 18 člena 8ab ter člena 27a. | |
| 3.
     
  Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz člena 27b. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnega delegiranega akta. | |
| 4.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016. | |
| 5.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem uradno obvesti Svet. V uradnem obvestilu Svetu o delegiranem aktu se navedejo razlogi za uporabo nujnega postopka. | |
| 6.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 27b, začne veljati nemudoma in se uporablja, v kolikor mu ne nasprotuje Svet. Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v petih delovnih dneh od uradnega obvestila o aktu. V takem primeru Komisija akt razveljavi takoj, ko jo Svet uradno obvesti o sklepu o nasprotovanju aktu. | |
| 7.
     
  Komisija obvesti Evropski parlament o delegiranem aktu, ki ga sprejme, o kakršnem koli nasprotovanju delegiranemu aktu in o preklicu prenosa pooblastila s strani Sveta. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 27c

Izvajanje prenosa pooblastila

črtano

1.
     
  Pooblastilo za sprejetje delegiranega akta iz člena 27b se na Komisijo prenese pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.
     
  Pooblastilo za sprejetje delegiranega akta iz člena 27b se na Komisijo prenese le za obdobje odložitve rokov za predložitev in izmenjavo podatkov iz odstavkov 12 in 18 člena 8ab ter člena 27a.

3.
     
  Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastila iz člena 27b. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnega delegiranega akta.

4.
     
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016.

5.
     
  Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem uradno obvesti Svet. V uradnem obvestilu Svetu o delegiranem aktu se navedejo razlogi za uporabo nujnega postopka.

6.
     
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 27b, začne veljati nemudoma in se uporablja, v kolikor mu ne nasprotuje Svet. Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v petih delovnih dneh od uradnega obvestila o aktu. V takem primeru Komisija akt razveljavi takoj, ko jo Svet uradno obvesti o sklepu o nasprotovanju aktu.

7.
     
  Komisija obvesti Evropski parlament o delegiranem aktu, ki ga sprejme, o kakršnem koli nasprotovanju delegiranemu aktu in o preklicu prenosa pooblastila s strani Sveta.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/208 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/208

---

P9_TA(2020)0171

Izjemna začasna podpora v okviru EKSRP kot odziv na izbruh COVID-19 (sprememba Uredbe (EU) št. 1305/2013) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2013 glede posebnih ukrepov za zagotovitev izredne začasne podpore v okviru EKSRP kot odziv na izbruh COVID-19 (COM(2020)0186 – C9-0128/2020 – 2020/0075(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 362/46)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0186), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0186),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 42 in 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0128/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 42 in 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0128/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 4. junija 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 4. junija 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Mnenje z dne 11. junija 2020.

---

P9_TC1-COD(2020)0075

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. junija 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2013 glede posebnega ukrepa za zagotovitev izjemne začasne podpore v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) kot odziv na izbruh COVID-19

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2020/872.)

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 362/209 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 362/209

---

P9_TA(2020)0172

Evropska državljanska pobuda: začasni ukrepi glede rokov za faze zbiranja, preverjanja in pregleda zaradi izbruha COVID-19 ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 19. junija 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi začasnih ukrepov glede rokov za faze zbiranja, preverjanja in pregleda iz Uredbe (EU) 2019/788 o evropski državljanski pobudi zaradi izbruha COVID-19 (COM(2020)0221 – C9-0142/2020 – 2020/0099(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 362/47)

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 sporočila, da je izbruh COVID-19 prerasel v svetovno pandemijo. Države članice so posledice te pandemije občutile kot dramatične in izjemne. Sprejele so vrsto omejevalnih ukrepov za zaustavitev ali upočasnitev prenosa COVID-19, ki vključujejo ukrepe za omejitev prostega gibanja državljanov, prepoved javnih dogodkov ter zaprtje trgovin, restavracij in šol. Zaradi teh ukrepov je javno življenje v skoraj vseh državah članicah
  tako rekoč
  zastalo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 sporočila, da je izbruh COVID-19 prerasel v svetovno pandemijo. Države članice so posledice te pandemije občutile kot dramatične in izjemne. Sprejele so vrsto omejevalnih ukrepov za zaustavitev ali upočasnitev prenosa COVID-19, ki vključujejo ukrepe za omejitev prostega gibanja državljanov, prepoved javnih dogodkov ter zaprtje trgovin, restavracij in šol. Zaradi teh ukrepov je javno življenje v skoraj vseh državah članicah
  tako rekoč
  zastalo.

| (1) | Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 sporočila, da je izbruh COVID-19 prerasel v svetovno pandemijo. Države članice so posledice te pandemije občutile kot dramatične in izjemne. Sprejele so vrsto omejevalnih ukrepov za zaustavitev ali upočasnitev prenosa COVID-19, ki vključujejo ukrepe za omejitev prostega gibanja državljanov, prepoved javnih dogodkov ter zaprtje trgovin, restavracij in šol. Zaradi teh ukrepov je javno življenje v skoraj vseh državah članicah zastalo. |
| --- | --- |

(1)

Svetovna zdravstvena organizacija je 11. marca 2020 sporočila, da je izbruh COVID-19 prerasel v svetovno pandemijo. Države članice so posledice te pandemije občutile kot dramatične in izjemne. Sprejele so vrsto omejevalnih ukrepov za zaustavitev ali upočasnitev prenosa COVID-19, ki vključujejo ukrepe za omejitev prostega gibanja državljanov, prepoved javnih dogodkov ter zaprtje trgovin, restavracij in šol. Zaradi teh ukrepov je javno življenje v skoraj vseh državah članicah zastalo.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Države članice so navedle, da bodo omejitve, uvedene z ukrepi za odziv na pandemijo COVID-19, sproščale le postopoma, da bi lahko spremljale in nadzirale razmere v javnem zdravju. Zato je primerno, da se rok za zbiranje izjav o podpori podaljša za šest mesecev, pri čemer je zajeto obdobje od 11. marca 2020, ko je Svetovna zdravstvena organizacija sporočila, da je izbruh prerasel v pandemijo. To podaljšanje temelji na predpostavki, da bodo v 
  večini
  držav članic ali v več državah članicah, ki predstavljajo več kot 35 % prebivalstva Unije, vsaj v prvih šestih mesecih po 11. marcu 2020 veljali ukrepi, ki bodo močno ovirali možnosti organizatorjev, da izvedejo lokalne kampanje in zbirajo izjave o podpori v papirni obliki. Obdobje zbiranja za pobude, za katere je zbiranje izjav o podpori že potekalo 11. marca 2020, bi bilo zato treba podaljšati za šest mesecev. Če se je obdobje zbiranja za pobudo začelo po 11. marcu, je treba to obdobje sorazmerno podaljšati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Države članice so navedle, da bodo omejitve, uvedene z ukrepi za odziv na pandemijo COVID-19, sproščale le postopoma, da bi lahko spremljale in nadzirale razmere v javnem zdravju. Zato je primerno, da se rok za zbiranje izjav o podpori podaljša za šest mesecev, pri čemer je zajeto obdobje od 11. marca 2020, ko je Svetovna zdravstvena organizacija sporočila, da je izbruh prerasel v pandemijo. To podaljšanje temelji na predpostavki, da bodo v 
  večini
  držav članic ali v več državah članicah, ki predstavljajo več kot 35 % prebivalstva Unije, vsaj v prvih šestih mesecih po 11. marcu 2020 veljali ukrepi, ki bodo močno ovirali možnosti organizatorjev, da izvedejo lokalne kampanje in zbirajo izjave o podpori v papirni obliki. Obdobje zbiranja za pobude, za katere je zbiranje izjav o podpori že potekalo 11. marca 2020, bi bilo zato treba podaljšati za šest mesecev. Če se je obdobje zbiranja za pobudo začelo po 11. marcu, je treba to obdobje sorazmerno podaljšati.

| (6) | Države članice so navedle, da bodo omejitve, uvedene z ukrepi za odziv na pandemijo COVID-19, sproščale le postopoma, da bi lahko spremljale in nadzirale razmere v javnem zdravju. Zato je primerno, da se rok za zbiranje izjav o podpori podaljša za šest mesecev, pri čemer je zajeto obdobje od 11. marca 2020, ko je Svetovna zdravstvena organizacija sporočila, da je izbruh prerasel v pandemijo. To podaljšanje temelji na predpostavki, da bodo
  vsaj
  v 
  četrtini
  držav članic ali v več državah članicah, ki predstavljajo več kot 35 % prebivalstva Unije, vsaj v prvih šestih mesecih po 11. marcu 2020 veljali ukrepi, ki bodo močno ovirali možnosti organizatorjev, da izvedejo lokalne kampanje in zbirajo izjave o podpori v papirni obliki. Obdobje zbiranja za pobude, za katere je zbiranje izjav o podpori že potekalo 11. marca 2020, bi bilo zato treba podaljšati za šest mesecev. Če se je obdobje zbiranja za pobudo začelo po 11. marcu, je treba to obdobje sorazmerno podaljšati. |
| --- | --- |

(6)

Države članice so navedle, da bodo omejitve, uvedene z ukrepi za odziv na pandemijo COVID-19, sproščale le postopoma, da bi lahko spremljale in nadzirale razmere v javnem zdravju. Zato je primerno, da se rok za zbiranje izjav o podpori podaljša za šest mesecev, pri čemer je zajeto obdobje od 11. marca 2020, ko je Svetovna zdravstvena organizacija sporočila, da je izbruh prerasel v pandemijo. To podaljšanje temelji na predpostavki, da bodo
  vsaj
  v 
  četrtini
  držav članic ali v več državah članicah, ki predstavljajo več kot 35 % prebivalstva Unije, vsaj v prvih šestih mesecih po 11. marcu 2020 veljali ukrepi, ki bodo močno ovirali možnosti organizatorjev, da izvedejo lokalne kampanje in zbirajo izjave o podpori v papirni obliki. Obdobje zbiranja za pobude, za katere je zbiranje izjav o podpori že potekalo 11. marca 2020, bi bilo zato treba podaljšati za šest mesecev. Če se je obdobje zbiranja za pobudo začelo po 11. marcu, je treba to obdobje sorazmerno podaljšati.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Ker je težko predvideti, kdaj se bo pandemija v Uniji končala, je primerno, da se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov, s katerimi se obdobje zbiranja v zvezi s pobudami, za katere obdobje zbiranja 11. septembra 2020 še poteka, nadalje podaljša, če še vedno obstajajo izjemne okoliščine, ki so posledica pandemije COVID-19. Šestmesečno podaljšanje obdobja zbiranja, določeno s to uredbo, bi moralo Komisiji omogočiti dovolj časa, da odloči o upravičenosti nadaljnjega podaljšanja obdobja zbiranja. Pooblastilo bi moralo Komisiji tudi omogočiti, da sprejme izvedbene akte za podaljšanje obdobja zbiranja v primeru nove krize v javnem zdravju, ki bi bila povezana z novim izbruhom COVID-19, če bi
  večina
  držav članic ali več držav članic, ki predstavljajo več kot 35 % prebivalstva Unije, sprejelo ukrepe, ki bi verjetno imeli enak učinek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Ker je težko predvideti, kdaj se bo pandemija v Uniji končala, je primerno, da se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov, s katerimi se obdobje zbiranja v zvezi s pobudami, za katere obdobje zbiranja 11. septembra 2020 še poteka, nadalje podaljša, če še vedno obstajajo izjemne okoliščine, ki so posledica pandemije COVID-19. Šestmesečno podaljšanje obdobja zbiranja, določeno s to uredbo, bi moralo Komisiji omogočiti dovolj časa, da odloči o upravičenosti nadaljnjega podaljšanja obdobja zbiranja. Pooblastilo bi moralo Komisiji tudi omogočiti, da sprejme izvedbene akte za podaljšanje obdobja zbiranja v primeru nove krize v javnem zdravju, ki bi bila povezana z novim izbruhom COVID-19, če bi
  večina
  držav članic ali več držav članic, ki predstavljajo več kot 35 % prebivalstva Unije, sprejelo ukrepe, ki bi verjetno imeli enak učinek.

| (7) | Ker je težko predvideti, kdaj se bo pandemija v Uniji končala, je primerno, da se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov, s katerimi se obdobje zbiranja v zvezi s pobudami, za katere obdobje zbiranja 11. septembra 2020 še poteka, nadalje podaljša, če še vedno obstajajo izjemne okoliščine, ki so posledica pandemije COVID-19. Šestmesečno podaljšanje obdobja zbiranja, določeno s to uredbo, bi moralo Komisiji omogočiti dovolj časa, da odloči o upravičenosti nadaljnjega podaljšanja obdobja zbiranja. Pooblastilo bi moralo Komisiji tudi omogočiti, da sprejme izvedbene akte za podaljšanje obdobja zbiranja v primeru nove krize v javnem zdravju, ki bi bila povezana z novim izbruhom COVID-19, če bi
  vsaj četrtina
  držav članic ali več držav članic, ki predstavljajo več kot 35 % prebivalstva Unije, sprejelo ukrepe, ki bi verjetno imeli enak učinek. |
| --- | --- |

(7)

Ker je težko predvideti, kdaj se bo pandemija v Uniji končala, je primerno, da se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov, s katerimi se obdobje zbiranja v zvezi s pobudami, za katere obdobje zbiranja 11. septembra 2020 še poteka, nadalje podaljša, če še vedno obstajajo izjemne okoliščine, ki so posledica pandemije COVID-19. Šestmesečno podaljšanje obdobja zbiranja, določeno s to uredbo, bi moralo Komisiji omogočiti dovolj časa, da odloči o upravičenosti nadaljnjega podaljšanja obdobja zbiranja. Pooblastilo bi moralo Komisiji tudi omogočiti, da sprejme izvedbene akte za podaljšanje obdobja zbiranja v primeru nove krize v javnem zdravju, ki bi bila povezana z novim izbruhom COVID-19, če bi
  vsaj četrtina
  držav članic ali več držav članic, ki predstavljajo več kot 35 % prebivalstva Unije, sprejelo ukrepe, ki bi verjetno imeli enak učinek.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija o odobritvi podaljšanja za vsako zadevno pobudo obvesti organizatorje in države članice ter svojo odločitev objavi v spletnem registru iz člena 4(3) Uredbe (EU) 2019/788. Poleg tega v Uradnem listu Evropske unije objavi seznam vseh pobud in odločitev o podaljšanju obdobja zbiranja izjav o podpori za vsako pobudo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija o odobritvi podaljšanja za vsako zadevno pobudo obvesti organizatorje in države članice ter svojo odločitev objavi v spletnem registru iz člena 4(3) Uredbe (EU) 2019/788. Poleg tega v Uradnem listu Evropske unije objavi seznam vseh pobud in odločitev o podaljšanju obdobja zbiranja izjav o podpori za vsako pobudo.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi podaljša najdaljša obdobja zbiranja za pobude iz odstavka 1, če
  večina
  držav članic ali več držav članic, ki predstavljajo več kot 35 % prebivalstva Unije, po 11. septembru 2020 še naprej uporablja ukrepe v odziv na pandemijo COVID-19, ki znatno ovirajo možnost organizatorjev, da zbirajo izjave o podpori v papirni obliki in obveščajo javnost o svojih tekočih pobudah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi podaljša najdaljša obdobja zbiranja za pobude iz odstavka 1, če
  večina
  držav članic ali več držav članic, ki predstavljajo več kot 35 % prebivalstva Unije, po 11. septembru 2020 še naprej uporablja ukrepe v odziv na pandemijo COVID-19, ki znatno ovirajo možnost organizatorjev, da zbirajo izjave o podpori v papirni obliki in obveščajo javnost o svojih tekočih pobudah.

| (2) | Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi podaljša najdaljša obdobja zbiranja za pobude iz odstavka 1, če
  vsaj četrtina
  držav članic ali več držav članic, ki predstavljajo več kot 35 % prebivalstva Unije, po 11. septembru 2020 še naprej uporablja ukrepe v odziv na pandemijo COVID-19, ki znatno ovirajo možnost organizatorjev, da zbirajo izjave o podpori v papirni obliki in obveščajo javnost o svojih tekočih pobudah. |
| --- | --- |

(2)

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi podaljša najdaljša obdobja zbiranja za pobude iz odstavka 1, če
  vsaj četrtina
  držav članic ali več držav članic, ki predstavljajo več kot 35 % prebivalstva Unije, po 11. septembru 2020 še naprej uporablja ukrepe v odziv na pandemijo COVID-19, ki znatno ovirajo možnost organizatorjev, da zbirajo izjave o podpori v papirni obliki in obveščajo javnost o svojih tekočih pobudah.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi podaljša najdaljše obdobje zbiranja za pobude, za katere se izjave o podpori zbirajo v času novega izbruha COVID-19, zaradi katerega mora
  večina
  držav članic ali več držav članic, ki predstavljajo več kot 35 % prebivalstva Unije, uporabiti ukrepe, ki v enaki meri vplivajo na organizatorje teh pobud. | Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi podaljša najdaljše obdobje zbiranja za pobude, za katere se izjave o podpori zbirajo v času novega izbruha COVID-19, zaradi katerega mora
  vsaj četrtina
  držav članic ali več držav članic, ki predstavljajo več kot 35 % prebivalstva Unije, uporabiti ukrepe, ki v enaki meri vplivajo na organizatorje teh pobud. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi podaljša najdaljše obdobje zbiranja za pobude, za katere se izjave o podpori zbirajo v času novega izbruha COVID-19, zaradi katerega mora
  večina
  držav članic ali več držav članic, ki predstavljajo več kot 35 % prebivalstva Unije, uporabiti ukrepe, ki v enaki meri vplivajo na organizatorje teh pobud.

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi podaljša najdaljše obdobje zbiranja za pobude, za katere se izjave o podpori zbirajo v času novega izbruha COVID-19, zaradi katerega mora
  vsaj četrtina
  držav članic ali več držav članic, ki predstavljajo več kot 35 % prebivalstva Unije, uporabiti ukrepe, ki v enaki meri vplivajo na organizatorje teh pobud.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ti
  izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 6(2)
  in opredelijo zadevne pobude ter novi končni datum njihovega obdobja zbiranja
  . | V izvedbenih aktih iz prvega in drugega pododstavka se navedejo pobude, za katere se obdobje zbiranja podaljša, skupaj z novim končnim datumom njihovega obdobja zbiranja in rezultati ocene iz petega pododstavka. |
| | Izvedbeni akti
  iz tega odstavka
  se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 6(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ti
  izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 6(2)
  in opredelijo zadevne pobude ter novi končni datum njihovega obdobja zbiranja
  .

V izvedbenih aktih iz prvega in drugega pododstavka se navedejo pobude, za katere se obdobje zbiranja podaljša, skupaj z novim končnim datumom njihovega obdobja zbiranja in rezultati ocene iz petega pododstavka.

Izvedbeni akti
  iz tega odstavka
  se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 6(2).

Sprememba 13

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2 – pododstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Da bi se ocenilo, ali je zahteva iz prvega in drugega pododstavka izpolnjena,
  države članice Komisiji na njeno zahtevo predložijo informacije o ukrepih, ki so jih sprejele ali jih nameravajo sprejeti v odziv na pandemijo COVID-19. | Države članice Komisiji na njeno zahtevo predložijo informacije o ukrepih, ki so jih sprejele ali jih nameravajo sprejeti v odziv na pandemijo COVID-19
  ali v odziv na nov izbruh COVID-19
  . |
| | Da bi Komisija lahko ocenila, ali so zahteve iz prvega in drugega pododstavka izpolnjene, sprejme izvedbene akte, v katerih določi podrobna merila za to oceno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Da bi se ocenilo, ali je zahteva iz prvega in drugega pododstavka izpolnjena,
  države članice Komisiji na njeno zahtevo predložijo informacije o ukrepih, ki so jih sprejele ali jih nameravajo sprejeti v odziv na pandemijo COVID-19.

Države članice Komisiji na njeno zahtevo predložijo informacije o ukrepih, ki so jih sprejele ali jih nameravajo sprejeti v odziv na pandemijo COVID-19
  ali v odziv na nov izbruh COVID-19
  .

Da bi Komisija lahko ocenila, ali so zahteve iz prvega in drugega pododstavka izpolnjene, sprejme izvedbene akte, v katerih določi podrobna merila za to oceno.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1)   Ne glede na člena 14(2) in 15(1) Uredbe (EU) 2019/788, če sta imela Evropski parlament ali Komisija po 11. marcu 2020 težave pri organizaciji javne predstavitve oziroma srečanja z organizatorji zaradi ukrepov, ki jih je v odziv na pandemijo COVID-19 sprejela država članica, v kateri nameravata ti instituciji organizirati predstavitev ali srečanje,
  tako
  predstavitev ali srečanje organizirata takoj, ko javnozdravstvene razmere v zadevni državi članici to dopuščajo. | (1)   Ne glede na člena 14(2) in 15(1) Uredbe (EU) 2019/788, če sta imela Evropski parlament ali Komisija po 11. marcu 2020 težave pri organizaciji javne predstavitve oziroma srečanja z organizatorji zaradi ukrepov, ki jih je v odziv na pandemijo COVID-19 sprejela država članica, v kateri nameravata ti instituciji organizirati predstavitev ali srečanje, predstavitev ali srečanje organizirata takoj, ko javnozdravstvene razmere v zadevni državi članici to dopuščajo
  , če pa so se organizatorji pripravljeni udeležiti predstavitve oziroma srečanja na daljavo, ju instituciji organizirata takoj, ko se z organizatorji dogovorita za datum zanju
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)   Ne glede na člena 14(2) in 15(1) Uredbe (EU) 2019/788, če sta imela Evropski parlament ali Komisija po 11. marcu 2020 težave pri organizaciji javne predstavitve oziroma srečanja z organizatorji zaradi ukrepov, ki jih je v odziv na pandemijo COVID-19 sprejela država članica, v kateri nameravata ti instituciji organizirati predstavitev ali srečanje,
  tako
  predstavitev ali srečanje organizirata takoj, ko javnozdravstvene razmere v zadevni državi članici to dopuščajo.

(1)   Ne glede na člena 14(2) in 15(1) Uredbe (EU) 2019/788, če sta imela Evropski parlament ali Komisija po 11. marcu 2020 težave pri organizaciji javne predstavitve oziroma srečanja z organizatorji zaradi ukrepov, ki jih je v odziv na pandemijo COVID-19 sprejela država članica, v kateri nameravata ti instituciji organizirati predstavitev ali srečanje, predstavitev ali srečanje organizirata takoj, ko javnozdravstvene razmere v zadevni državi članici to dopuščajo
  , če pa so se organizatorji pripravljeni udeležiti predstavitve oziroma srečanja na daljavo, ju instituciji organizirata takoj, ko se z organizatorji dogovorita za datum zanju
  .

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja.

1

---