# Az Európai Unió C 401/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 401 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. október 4. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 401

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. október 4.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2021/C 401/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2021/C 401/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2021/C 401/02 | C-375/21. sz. ügy: A Varhoven administrativen sad (Bulgária) által 2021. június 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Sdruzhenie Za Zemiata – dostap do pravosadie, The Green Tank – grazhdansko sdruzhenie s nestopanska tsel – Görög Köztársaság, NS kontra Izpalnitelen direktor na Izpalnitelna agentsia po okolna sreda, TETS Maritsa-iztok 2 EAD | 2 |
| 2021/C 401/03 | C-403/21. sz. ügy: A Consiliul Național de Soluționare a Contestațiilor (Románia) által 2021. június 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SC NV Construct SRL kontra Judeţul Timiş | 3 |
| 2021/C 401/04 | C-409/21. sz. ügy: A Varhoven administrativen sad (Bulgária) által 2021. július 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DELID EOOD kontra Izpalnitelen direktor na Darzhaven fond Zemedelie | 4 |
| 2021/C 401/05 | C-412/21. sz. ügy: A Tribunalul Satu Mare (Románia) által 2021. július 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Dual Prod SRL kontra Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Cluj-Napoca – Comisia regională pentru autorizarea operatorilor de produse supuse accizelor armonizate | 5 |
| 2021/C 401/06 | C-431/21. sz. ügy: A Finanzgericht Bremen (Németország) által 2021. július 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X GmbH & Co. KG kontra Finanzamt Bremen | 5 |
| 2021/C 401/07 | C-493/21. sz. ügy: A Court of Appeal (Írország) által 2021. augusztus 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – K. M. kontra The Director of Public Prosecutions | 6 |
| | Törvényszék |
| 2021/C 401/08 | T-500/19. sz. ügy: A Törvényszék 2021. július 20-i végzése – Coravin kontra EUIPO – Cora (CORAVIN) (Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – A megtámadott határozat alapjául szolgáló korábbi nemzeti védjegy megszűnésének megállapítása – Okafogyottság) | 7 |
| 2021/C 401/09 | T-249/21. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2021. július 28-i végzése – SN kontra Parlament (Ideiglenes intézkedés iránti kérelem – Európai parlamenti képviselő – A parlamenti asszisztensekkel kapcsolatos költségekre tekintettel kifizetett költségtérítés visszafizettetése – A végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem – Az alaki követelmények megsértése – Elfogadhatatlanság – A sürgősség hiánya) | 7 |
| 2021/C 401/10 | T-377/21. sz. ügy: 2021. július 5-én benyújtott kereset – Eurecna kontra Bizottság | 8 |
| 2021/C 401/11 | T-379/21. sz. ügy: 2021. július 5-én benyújtott kereset – Vendrame kontra Bizottság | 9 |
| 2021/C 401/12 | T-411/21. sz. ügy: 2021. július 8-án benyújtott kereset — Alfa Acciai kontra Bizottság | 10 |
| 2021/C 401/13 | T-414/21. sz. ügy: 2021. július 10-én benyújtott kereset – Ferriere Nord kontra Bizottság | 11 |
| 2021/C 401/14 | T-415/21. sz. ügy: 2021. július 10-én benyújtott kereset – Banca Popolare di Bari kontra Bizottság | 13 |
| 2021/C 401/15 | T-437/21. sz. ügy: 2021. július 20-án benyújtott kereset – Greenwich Polo Club kontra EUIPO – Lifestyle Equitites (GREENWICH POLO CLUB) | 13 |
| 2021/C 401/16 | T-450/21. sz. ügy: 2021. július 30-án benyújtott kereset – Spanyolország kontra Bizottság | 14 |
| 2021/C 401/17 | T-485/21. sz. ügy: 2021. augusztus 9-én benyújtott kereset – BNetzA kontra ACER | 15 |
| 2021/C 401/18 | T-491/21. sz. ügy: 2021. augusztus 11-én benyújtott kereset – Magyarország kontra Bizottság | 17 |
| 2021/C 401/19 | T-495/21. sz. ügy: 2021. augusztus 13-án benyújtott kereset – Spanyolország kontra Bizottság | 18 |
| 2021/C 401/20 | T-505/21. sz. ügy: 2021. augusztus 16-án benyújtott kereset – Tinnus Enterprises kontra EUIPO – Mystic Products Import & Export (Folyadékelosztó/-továbbító berendezések) | 19 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2021/C 401/02

C-375/21. sz. ügy: A Varhoven administrativen sad (Bulgária) által 2021. június 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Sdruzhenie Za Zemiata – dostap do pravosadie, The Green Tank – grazhdansko sdruzhenie s nestopanska tsel – Görög Köztársaság, NS kontra Izpalnitelen direktor na Izpalnitelna agentsia po okolna sreda, TETS Maritsa-iztok 2 EAD

2

2021/C 401/03

C-403/21. sz. ügy: A Consiliul Național de Soluționare a Contestațiilor (Románia) által 2021. június 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SC NV Construct SRL kontra Judeţul Timiş

3

2021/C 401/04

C-409/21. sz. ügy: A Varhoven administrativen sad (Bulgária) által 2021. július 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DELID EOOD kontra Izpalnitelen direktor na Darzhaven fond Zemedelie

4

2021/C 401/05

C-412/21. sz. ügy: A Tribunalul Satu Mare (Románia) által 2021. július 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Dual Prod SRL kontra Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Cluj-Napoca – Comisia regională pentru autorizarea operatorilor de produse supuse accizelor armonizate

5

2021/C 401/06

C-431/21. sz. ügy: A Finanzgericht Bremen (Németország) által 2021. július 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X GmbH & Co. KG kontra Finanzamt Bremen

5

2021/C 401/07

C-493/21. sz. ügy: A Court of Appeal (Írország) által 2021. augusztus 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – K. M. kontra The Director of Public Prosecutions

6

Törvényszék

2021/C 401/08

T-500/19. sz. ügy: A Törvényszék 2021. július 20-i végzése – Coravin kontra EUIPO – Cora (CORAVIN) (Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – A megtámadott határozat alapjául szolgáló korábbi nemzeti védjegy megszűnésének megállapítása – Okafogyottság)

7

2021/C 401/09

T-249/21. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2021. július 28-i végzése – SN kontra Parlament (Ideiglenes intézkedés iránti kérelem – Európai parlamenti képviselő – A parlamenti asszisztensekkel kapcsolatos költségekre tekintettel kifizetett költségtérítés visszafizettetése – A végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem – Az alaki követelmények megsértése – Elfogadhatatlanság – A sürgősség hiánya)

7

2021/C 401/10

T-377/21. sz. ügy: 2021. július 5-én benyújtott kereset – Eurecna kontra Bizottság

8

2021/C 401/11

T-379/21. sz. ügy: 2021. július 5-én benyújtott kereset – Vendrame kontra Bizottság

9

2021/C 401/12

T-411/21. sz. ügy: 2021. július 8-án benyújtott kereset — Alfa Acciai kontra Bizottság

10

2021/C 401/13

T-414/21. sz. ügy: 2021. július 10-én benyújtott kereset – Ferriere Nord kontra Bizottság

11

2021/C 401/14

T-415/21. sz. ügy: 2021. július 10-én benyújtott kereset – Banca Popolare di Bari kontra Bizottság

13

2021/C 401/15

T-437/21. sz. ügy: 2021. július 20-án benyújtott kereset – Greenwich Polo Club kontra EUIPO – Lifestyle Equitites (GREENWICH POLO CLUB)

13

2021/C 401/16

T-450/21. sz. ügy: 2021. július 30-án benyújtott kereset – Spanyolország kontra Bizottság

14

2021/C 401/17

T-485/21. sz. ügy: 2021. augusztus 9-én benyújtott kereset – BNetzA kontra ACER

15

2021/C 401/18

T-491/21. sz. ügy: 2021. augusztus 11-én benyújtott kereset – Magyarország kontra Bizottság

17

2021/C 401/19

T-495/21. sz. ügy: 2021. augusztus 13-án benyújtott kereset – Spanyolország kontra Bizottság

18

2021/C 401/20

T-505/21. sz. ügy: 2021. augusztus 16-án benyújtott kereset – Tinnus Enterprises kontra EUIPO – Mystic Products Import & Export (Folyadékelosztó/-továbbító berendezések)

19

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 2021.10.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 401/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 401/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2021/C 401/01)

Utolsó kiadvány

HL C 391., 2021.9.27.

Korábbi közzétételek

HL C 382., 2021.9.20.

HL C 368., 2021.9.13.

HL C 357., 2021.9.6.

HL C 349., 2021.8.30.

HL C 338., 2021.8.23.

HL C 329., 2021.8.16.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 2021.10.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 401/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 401/2

---

A Varhoven administrativen sad (Bulgária) által 2021. június 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Sdruzhenie „Za Zemiata – dostap do pravosadie”, „The Green Tank – grazhdansko sdruzhenie s nestopanska tsel” – Görög Köztársaság, NS kontra Izpalnitelen direktor na Izpalnitelna agentsia po okolna sreda, TETS „Maritsa-iztok 2” EAD

(C-375/21. sz. ügy)

(2021/C 401/02)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Varhoven administrativen sad

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő felek: Sdruzhenie „Za Zemiata – dostap do pravosadie”, „The Green Tank – grazhdansko sdruzhenie s nestopanska tsel” – Görög Köztársaság, NS

A felülvizsgálati eljárásban ellenérdekű felek: Izpalnitelen direktor na Izpalnitelna agentsia po okolna sreda, TETS „Maritsa-iztok 2” EAD

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 4. cikk (3) bekezdését a 2010/75/EU irányelv (1) 18. cikkével, valamint a 2008/50/EK irányelv (2) 13. és 23. cikkével összefüggésben, hogy a 2010/75/EU irányelv 15. cikkének (4) bekezdése szerinti eltérés iránti kérelem vizsgálata során az illetékes hatóságnak értékelnie kell, hogy az eltérés engedélyezése – a környezetszennyezéssel kapcsolatos valamennyi releváns tudományos adat, többek között a 2008/50/EK irányelv 23. cikke szerinti, az adott zónára vagy agglomerációra vonatkozó megfelelő levegőminőségi terv keretében elfogadott intézkedések figyelembevételével – veszélyeztetheti-e a környezetminőségi szabványok betartását? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 4. cikk (3) bekezdését a 2010/75/EU irányelv (1) 18. cikkével, valamint a 2008/50/EK irányelv (2) 13. és 23. cikkével összefüggésben, hogy a 2010/75/EU irányelv 15. cikkének (4) bekezdése szerinti eltérés iránti kérelem vizsgálata során az illetékes hatóságnak értékelnie kell, hogy az eltérés engedélyezése – a környezetszennyezéssel kapcsolatos valamennyi releváns tudományos adat, többek között a 2008/50/EK irányelv 23. cikke szerinti, az adott zónára vagy agglomerációra vonatkozó megfelelő levegőminőségi terv keretében elfogadott intézkedések figyelembevételével – veszélyeztetheti-e a környezetminőségi szabványok betartását?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 4. cikk (3) bekezdését a 2010/75/EU irányelv 18. cikkével, valamint a 2008/50/EK irányelv 13. és 23. cikkével összefüggésben, hogy a 2010/75/EU irányelv 15. cikkének (4) bekezdése szerinti eltérés iránti kérelem vizsgálata során az illetékes hatóságnak el kell tekintenie a valamely létesítmény által kibocsátott légszennyező anyagokra vonatkozó kevésbé szigorú kibocsátási határértékek megállapításától, amennyiben az ilyen eltérés ellentétes lenne azon intézkedésekkel, amelyeket az adott zónában vagy agglomerációban a 2008/50/EK irányelv 23. cikke szerint elfogadott, megfelelő levegőminőségi tervben megállapítottak, és ez az eltérés veszélyeztethetné azon cél elérését, hogy a levegőminőségi szabványok túllépésének időtartama a lehető legrövidebb legyen? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 4. cikk (3) bekezdését a 2010/75/EU irányelv 18. cikkével, valamint a 2008/50/EK irányelv 13. és 23. cikkével összefüggésben, hogy a 2010/75/EU irányelv 15. cikkének (4) bekezdése szerinti eltérés iránti kérelem vizsgálata során az illetékes hatóságnak el kell tekintenie a valamely létesítmény által kibocsátott légszennyező anyagokra vonatkozó kevésbé szigorú kibocsátási határértékek megállapításától, amennyiben az ilyen eltérés ellentétes lenne azon intézkedésekkel, amelyeket az adott zónában vagy agglomerációban a 2008/50/EK irányelv 23. cikke szerint elfogadott, megfelelő levegőminőségi tervben megállapítottak, és ez az eltérés veszélyeztethetné azon cél elérését, hogy a levegőminőségi szabványok túllépésének időtartama a lehető legrövidebb legyen?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 4. cikk (3) bekezdését a 2010/75/EU irányelv 18. cikkével, valamint a 2008/50/EK irányelv 13. cikkével összefüggésben, hogy a 2010/75/EU irányelv 15. cikkének (4) bekezdése szerinti eltérés iránti kérelem vizsgálata során az illetékes hatóságnak értékelnie kell, hogy a valamely létesítmény által kibocsátott légszennyező anyagokra vonatkozó kevésbé szigorú kibocsátási határértékek megállapítása – a környezetszennyezéssel kapcsolatos valamennyi releváns tudományos adat, többek között az adott szennyező anyag más forrásaival együtt kifejtett kumulatív hatás figyelembevételével – hozzájárulna-e a 2008/50/EK irányelv 13. cikke szerint az adott zónában vagy agglomerációban megállapított megfelelő levegőminőségi szabványok túllépéséhez, és ha igen, e hatóságnak el kell-e tekintenie a környezetminőségi szabványok elérését veszélyeztető eltérés engedélyezésétől? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni az EUSZ 4. cikk (3) bekezdését a 2010/75/EU irányelv 18. cikkével, valamint a 2008/50/EK irányelv 13. cikkével összefüggésben, hogy a 2010/75/EU irányelv 15. cikkének (4) bekezdése szerinti eltérés iránti kérelem vizsgálata során az illetékes hatóságnak értékelnie kell, hogy a valamely létesítmény által kibocsátott légszennyező anyagokra vonatkozó kevésbé szigorú kibocsátási határértékek megállapítása – a környezetszennyezéssel kapcsolatos valamennyi releváns tudományos adat, többek között az adott szennyező anyag más forrásaival együtt kifejtett kumulatív hatás figyelembevételével – hozzájárulna-e a 2008/50/EK irányelv 13. cikke szerint az adott zónában vagy agglomerációban megállapított megfelelő levegőminőségi szabványok túllépéséhez, és ha igen, e hatóságnak el kell-e tekintenie a környezetminőségi szabványok elérését veszélyeztető eltérés engedélyezésétől?

---

(1)  Az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) szóló, 2010. november 24-i 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2010. L 334., 17. o.; helyesbítések: HL 2012. L 158., 25. o.; HL 2017. L 22., 86. o.; HL 2017. L 158., 51. o.).

(2)  A környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról szóló, 2008. május 21-i 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2008. L 152., 1. o.; helyesbítés: HL 2014. L 346., 62. o.).

---

| 2021.10.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 401/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 401/3

---

A Consiliul Național de Soluționare a Contestațiilor (Románia) által 2021. június 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SC NV Construct SRL kontra Judeţul Timiş

(C-403/21. sz. ügy)

(2021/C 401/03)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Consiliul Național de Soluționare a Contestațiilor

Az alapeljárás felei

Kérelmező: SC NV Construct SRL

Ajánlatkérő: Judeţul Timiş

Beavatkozó fél: SC Proiect Construct Regiunea Transilvania SRL

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a 2014/24 irányelv (1) 58. cikkének rendelkezéseit, az arányosság elvét és a felelősség elvét, hogy az ajánlatkérő szerv jogosult meghatározni a műszaki alkalmassági feltételeket, vagyis jogosult eldönteni, hogy olyan tevékenységekre nézve, amelyek súlya a közbeszerzési szerződésben jelentéktelen, az ajánlattételi dokumentációban fel kell-e tüntetni vagy sem műszaki és szakmai alkalmassági követelményeket, valamint a műszaki és szakmai tevékenység végzésére való, külön jogszabályi rendelkezésekből következő képességet? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a 2014/24 irányelv (1) 58. cikkének rendelkezéseit, az arányosság elvét és a felelősség elvét, hogy az ajánlatkérő szerv jogosult meghatározni a műszaki alkalmassági feltételeket, vagyis jogosult eldönteni, hogy olyan tevékenységekre nézve, amelyek súlya a közbeszerzési szerződésben jelentéktelen, az ajánlattételi dokumentációban fel kell-e tüntetni vagy sem műszaki és szakmai alkalmassági követelményeket, valamint a műszaki és szakmai tevékenység végzésére való, külön jogszabályi rendelkezésekből következő képességet?

| 2) | Ellentétes-e az átláthatóság elvével és az arányosság elvével az ajánlattételi dokumentáció automatikus, törvény erejénél fogva történő kiegészítése olyan képesítési követelményekkel, amelyek az odaítélendő közbeszerzési szerződéshez kapcsolódó tevékenységekre alkalmazandó, a dokumentációban elő nem írt külön jogszabályokból származnak, és amelyekről az ajánlatkérő szerv úgy döntött, hogy azokat nem teszi kötelezővé a gazdasági szereplők számára? |
| --- | --- |

2)

Ellentétes-e az átláthatóság elvével és az arányosság elvével az ajánlattételi dokumentáció automatikus, törvény erejénél fogva történő kiegészítése olyan képesítési követelményekkel, amelyek az odaítélendő közbeszerzési szerződéshez kapcsolódó tevékenységekre alkalmazandó, a dokumentációban elő nem írt külön jogszabályokból származnak, és amelyekről az ajánlatkérő szerv úgy döntött, hogy azokat nem teszi kötelezővé a gazdasági szereplők számára?

| 3) | Ellentétes-e az irányelv 63. cikkével és az arányosság elvével az olyan ajánlattevő kizárása [a közbeszerzési] eljárásból, aki nem jelölt meg név szerint alvállalkozóként egy gazdasági szereplőt annak bizonyítására, hogy megfelel a műszaki és szakmai alkalmassági, valamint a műszaki és szakmai tevékenység végzésére vonatkozó, az ajánlattételi dokumentációban elő nem írt külön jogszabályi rendelkezésekből következő képesítési követelményeknek, amennyiben a szóban forgó ajánlattevő más szerződéses formát választott arra, hogy a közbeszerzési szerződésbe szakértőket vonjon be, például szolgáltatási szerződést kötött velük, vagy általuk kiadott rendelkezésre állási nyilatkozatot nyújtott be? Jogosult-e a gazdasági szereplő a csoporton belül a szervezetét és szerződéses viszonyait meghatározni, és van-e lehetősége a közbeszerzési szerződésbe bizonyos szolgáltatókat is bevonni, figyelembe véve, hogy az említett szolgáltató nem tartozik azon szervezetek közé, amelyeknek kapacitását az ajánlattevő a vonatkozó követelményeknek való megfelelés igazolása érdekében igénybe kívánja venni? |
| --- | --- |

3)

Ellentétes-e az irányelv 63. cikkével és az arányosság elvével az olyan ajánlattevő kizárása [a közbeszerzési] eljárásból, aki nem jelölt meg név szerint alvállalkozóként egy gazdasági szereplőt annak bizonyítására, hogy megfelel a műszaki és szakmai alkalmassági, valamint a műszaki és szakmai tevékenység végzésére vonatkozó, az ajánlattételi dokumentációban elő nem írt külön jogszabályi rendelkezésekből következő képesítési követelményeknek, amennyiben a szóban forgó ajánlattevő más szerződéses formát választott arra, hogy a közbeszerzési szerződésbe szakértőket vonjon be, például szolgáltatási szerződést kötött velük, vagy általuk kiadott rendelkezésre állási nyilatkozatot nyújtott be? Jogosult-e a gazdasági szereplő a csoporton belül a szervezetét és szerződéses viszonyait meghatározni, és van-e lehetősége a közbeszerzési szerződésbe bizonyos szolgáltatókat is bevonni, figyelembe véve, hogy az említett szolgáltató nem tartozik azon szervezetek közé, amelyeknek kapacitását az ajánlattevő a vonatkozó követelményeknek való megfelelés igazolása érdekében igénybe kívánja venni?

---

(1)  A közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 94., 65. o.; helyesbítések: HL 2015. L 275., 68. o., HL 2020. L 211., 22. o.).

---

| 2021.10.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 401/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 401/4

---

A Varhoven administrativen sad (Bulgária) által 2021. július 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – DELID EOOD kontra Izpalnitelen direktor na Darzhaven fond „Zemedelie”

(C-409/21. sz. ügy)

(2021/C 401/04)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Varhoven administrativen sad

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: DELID EOOD

A felülvizsgálati eljárásban ellenérdekű fél: Izpalnitelen direktor na Darzhaven fond „Zemedelie”

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Összeegyeztethető-e az 1305/2013 rendelet (1) 17. cikkével az, hogy a 9/2015. sz. Naredba [rendelet] 26. cikkében foglaltakhoz hasonló olyan nemzeti szabályozás, amely támogatási feltételt ír elő azon kérelmezők számára, akik a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó vidékfejlesztési program „Beruházások tárgyi eszközökbe” elnevezésű 4. sz. intézkedésének „Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházások” elnevezésű 4.1. sz. részintézkedése keretében támogatás iránti kérelmet terjesztenek elő, előírja, hogy az 1307/2013 rendelet (2) 4. cikke értelmében vett, a kérelmező által szervezett üzem támogatása iránti kérelem benyújtása előtt az állattenyésztési tevékenység folytatásának igazolása céljából be kell nyújtani az arról szóló igazolást, hogy az állattartó telepet a kérelmező nevére nyilvántartásba vették, vagy a rendelet célkitűzései szempontjából elegendő, ha a mezőgazdasági termelő igazolja, hogy megtette a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az állattartó telepet a nevére nyilvántartásba vegyék? |
| --- | --- |

1)

Összeegyeztethető-e az 1305/2013 rendelet (1) 17. cikkével az, hogy a 9/2015. sz. Naredba [rendelet] 26. cikkében foglaltakhoz hasonló olyan nemzeti szabályozás, amely támogatási feltételt ír elő azon kérelmezők számára, akik a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó vidékfejlesztési program „Beruházások tárgyi eszközökbe” elnevezésű 4. sz. intézkedésének „Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházások” elnevezésű 4.1. sz. részintézkedése keretében támogatás iránti kérelmet terjesztenek elő, előírja, hogy az 1307/2013 rendelet (2) 4. cikke értelmében vett, a kérelmező által szervezett üzem támogatása iránti kérelem benyújtása előtt az állattenyésztési tevékenység folytatásának igazolása céljából be kell nyújtani az arról szóló igazolást, hogy az állattartó telepet a kérelmező nevére nyilvántartásba vették, vagy a rendelet célkitűzései szempontjából elegendő, ha a mezőgazdasági termelő igazolja, hogy megtette a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az állattartó telepet a nevére nyilvántartásba vegyék?

| 2) | Összeegyezthető-e az 1305/201[3] rendelet 17. cikke szerinti „Beruházások tárgyi eszközökbe” intézkedés keretében nyújtott támogatás céljával, az Uniónak az 1305/2013 rendelet 5. cikke szerinti vidékfejlesztési prioritásaival és a hatályon kívül helyezett, a mezőgazdasági gazdaságok közösségi tipológiájának létrehozásáról szóló, 2008. december 8-i 1242/2008 bizottsági rendelet (3) értelmében vett standard termelési érték fogalmával a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó vidékfejlesztési program „Beruházások tárgyi eszközökbe” elnevezésű 4. sz. intézkedése „Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházások” elnevezésű 4.1. sz. részintézkedésének alkalmazásáról szóló, 2015. március 21-i 9. sz. Naredba 8. cikke (1) bekezdésének 2. pontjában foglaltakhoz hasonló nemzeti rendelkezésben előírt olyan feltétel, amely szerint a kérelmezőnek a támogatás iránti kérelem benyújtásának időpontjában az adott mezőgazdasági üzemre vonatkozó, olyan minimális standard termelési értéket kell igazolnia, amely nem lehet kevesebb, mint a 8000 eurónak megfelelő, BGN-ben számított ellenérték? |
| --- | --- |

2)

Összeegyezthető-e az 1305/201[3] rendelet 17. cikke szerinti „Beruházások tárgyi eszközökbe” intézkedés keretében nyújtott támogatás céljával, az Uniónak az 1305/2013 rendelet 5. cikke szerinti vidékfejlesztési prioritásaival és a hatályon kívül helyezett, a mezőgazdasági gazdaságok közösségi tipológiájának létrehozásáról szóló, 2008. december 8-i 1242/2008 bizottsági rendelet (3) értelmében vett standard termelési érték fogalmával a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó vidékfejlesztési program „Beruházások tárgyi eszközökbe” elnevezésű 4. sz. intézkedése „Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházások” elnevezésű 4.1. sz. részintézkedésének alkalmazásáról szóló, 2015. március 21-i 9. sz. Naredba 8. cikke (1) bekezdésének 2. pontjában foglaltakhoz hasonló nemzeti rendelkezésben előírt olyan feltétel, amely szerint a kérelmezőnek a támogatás iránti kérelem benyújtásának időpontjában az adott mezőgazdasági üzemre vonatkozó, olyan minimális standard termelési értéket kell igazolnia, amely nem lehet kevesebb, mint a 8000 eurónak megfelelő, BGN-ben számított ellenérték?

| 3) | A második kérdésre adandó igenlő válasz esetén abból kell-e kiindulni, hogy az újonnan nyilvántartásba vett mezőgazdasági termelőket a „Beruházások tárgyi eszközökbe” elnevezésű intézkedés keretében nyújtott támogatás iránti kérelem benyújtásának időpontjában ki kell zárni az 1306/2013 rendelet (4) szerinti pénzügyi támogatásból? |
| --- | --- |

3)

A második kérdésre adandó igenlő válasz esetén abból kell-e kiindulni, hogy az újonnan nyilvántartásba vett mezőgazdasági termelőket a „Beruházások tárgyi eszközökbe” elnevezésű intézkedés keretében nyújtott támogatás iránti kérelem benyújtásának időpontjában ki kell zárni az 1306/2013 rendelet (4) szerinti pénzügyi támogatásból?

---

(1)  Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 487. o.).

(2)  A közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 608. o.).

(3)  A mezőgazdasági gazdaságok közösségi tipológiájának létrehozásáról szóló, 2008. december 8-i 1242/2008/EK bizottsági rendelet (HL 2008. L 335., 3. o.).

(4)  A közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 549. o.).

---

| 2021.10.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 401/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 401/5

---

A Tribunalul Satu Mare (Románia) által 2021. július 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Dual Prod SRL kontra Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Cluj-Napoca – Comisia regională pentru autorizarea operatorilor de produse supuse accizelor armonizate

(C-412/21. sz. ügy)

(2021/C 401/05)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunalul Satu Mare

Az alapeljárás felei

Felperes: Dual Prod SRL

Alperes: Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Cluj-Napoca – Comisia regională pentru autorizarea operatorilor de produse supuse accizelor armonizate

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Értelmezhetők-e úgy az Európai Unió Alapjogi Chartája 48. cikke (1) bekezdésének az ártatlanság vélelmének elvére vonatkozó, a 2008/118/EK irányelv (1) 16. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett rendelkezései, hogy azokkal ellentétes a jelen ügy tárgyát képezőhöz hasonló azon jogi helyzet, amelyben az alkohol gyártására irányuló tevékenység folytatására vonatkozó engedélyt felfüggesztő közigazgatási határozat pusztán egy folyamatban lévő bűnügyi nyomozás során felmerülő feltételezések alapján is meghozható, anélkül hogy a büntetőügyben büntetőjogi felelősséget megállapító jogerős ítéletet hoztak volna? |
| --- | --- |

1)

Értelmezhetők-e úgy az Európai Unió Alapjogi Chartája 48. cikke (1) bekezdésének az ártatlanság vélelmének elvére vonatkozó, a 2008/118/EK irányelv (1) 16. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett rendelkezései, hogy azokkal ellentétes a jelen ügy tárgyát képezőhöz hasonló azon jogi helyzet, amelyben az alkohol gyártására irányuló tevékenység folytatására vonatkozó engedélyt felfüggesztő közigazgatási határozat pusztán egy folyamatban lévő bűnügyi nyomozás során felmerülő feltételezések alapján is meghozható, anélkül hogy a büntetőügyben büntetőjogi felelősséget megállapító jogerős ítéletet hoztak volna?

| 2) | Értelmezhetők-e úgy az Európai Unió Alapjogi Chartája 50. cikkének a ne bis in idem elvére vonatkozó, a 2008/118/EK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett rendelkezései, hogy azokkal ellentétes a jelen ügy tárgyát képezőhöz hasonló azon jogi helyzet, amely azt eredményezi, hogy azonos tényállás mellett két azonos jellegű szankciót (az alkohol gyártására irányuló tevékenység gyakorlására vonatkozó engedély felfüggesztése) szabnak ki ugyanazon személlyel szemben, amely szankciók csak [időtartamukban] különböznek egymástól? |
| --- | --- |

2)

Értelmezhetők-e úgy az Európai Unió Alapjogi Chartája 50. cikkének a ne bis in idem elvére vonatkozó, a 2008/118/EK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett rendelkezései, hogy azokkal ellentétes a jelen ügy tárgyát képezőhöz hasonló azon jogi helyzet, amely azt eredményezi, hogy azonos tényállás mellett két azonos jellegű szankciót (az alkohol gyártására irányuló tevékenység gyakorlására vonatkozó engedély felfüggesztése) szabnak ki ugyanazon személlyel szemben, amely szankciók csak [időtartamukban] különböznek egymástól?

---

(1)  A jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről és a 92/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. december 16-i 2008/118/EK irányelv (HL 2009. L 9., 12. o.; helyesbítés: HL 2011. L 23., 53. o.).

---

| 2021.10.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 401/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 401/5

---

A Finanzgericht Bremen (Németország) által 2021. július 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X GmbH & Co. KG kontra Finanzamt Bremen

(C-431/21. sz. ügy)

(2021/C 401/06)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Finanzgericht Bremen

Az alapeljárás felei

Felperes: X GmbH & Co. KG

Alperes: Finanzamt Bremen

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Úgy kell-e értelmezni a letelepedés szabadságát biztosító EKSZ 43. cikket, illetve EUMSZ 49. cikket (vagy a szolgáltatásnyújtás szabadságát biztosító EKSZ 49. cikket, illetve EUMSZ 56. cikket), hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely szerint a külföldi elemet tartalmazó ügyleteket érintő esetekben az adóalanynak a kapcsolt személyekkel fennálló gazdasági kapcsolatainak jellegéről és tartalmáról olyan nyilvántartásokat kell készítenie, amelyek a szokásos piaci ár elvét tiszteletben tartó, az árakra és más üzleti feltételekre vonatkozó, kapcsolt felekkel kötött megállapodás gazdasági és jogi alapjait is magukban foglalják, és amely szerint akkor, ha az adóalany az említett nyilvántartásokat az adóhatóság felszólítására nem nyújtja be, vagy a benyújtott nyilvántartások lényegében használhatatlanok, nemcsak megdönthető vélelem áll fenn arra vonatkozóan, hogy az adóalany belföldön adóköteles jövedelme, amelynek megállapítására a nyilvántartások szolgálnak, meghaladja az általa bevallott jövedelmet, és ha ilyen esetekben az adóhatóságnak becslést kell végeznie, és e jövedelmek csak meghatározott keretek között, különösen csak ártartományok alapján állapíthatók meg, e keret az adóalany terhére kimeríthető, hanem adópótlékot is meg kell állapítani, amely a jövedelemtöbblet megállapított összegének legalább 5 és legfeljebb 10 százaléka, azonban legalább 5 000 euró, felhasználható nyilvántartások késedelmes benyújtása esetén pedig akár 1 000 000 euró, azonban legalább 100 euró a határidő-túllépés minden teljes napjára, amelynek során az adópótlék megállapításától csak akkor lehet eltekinteni, ha a nyilvántartás-vezetési kötelezettségek teljesítésének elmulasztása kimenthetőnek tűnik, vagy a kötelezettségszegés kevésbé súlyos?

---

| 2021.10.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 401/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 401/6

---

A Court of Appeal (Írország) által 2021. augusztus 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – K. M. kontra The Director of Public Prosecutions

(C-493/21. sz. ügy)

(2021/C 401/07)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Court of Appeal

Az alapeljárás felei

Fellebbező: K. M.

Ellenérdekű fél: The Director of Public Prosecutions

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A rendelet (1) 89. és/vagy 90. cikkének szövege, valamint a Chartából és az uniós jogból eredő arányossági követelmények azt követelik meg, hogy a büntetőjogi felelősséget megállapító bíróság mérlegelési jogkörrel rendelkezzen a halászzsákmány és a halászeszközök elkobzásának kiigazítására, módosítására vagy enyhítésére, különös tekintettel az 1224/2009/EK rendelet 89. és 90. cikkében foglalt körülményekre? |
| --- | --- |

1)

A rendelet (1) 89. és/vagy 90. cikkének szövege, valamint a Chartából és az uniós jogból eredő arányossági követelmények azt követelik meg, hogy a büntetőjogi felelősséget megállapító bíróság mérlegelési jogkörrel rendelkezzen a halászzsákmány és a halászeszközök elkobzásának kiigazítására, módosítására vagy enyhítésére, különös tekintettel az 1224/2009/EK rendelet 89. és 90. cikkében foglalt körülményekre?

| 2) | A valamennyi hal és eszköz automatikus és kötelező elkobzása következtében a parancsnok megélhetésére gyakorolt potenciális hatásra tekintettel a 28. cikk (5) bekezdésének b) pontjához (2) hasonló nemzeti rendelkezés, amely nem teszi lehetővé a nemzeti bíróság számára, hogy megvizsgálja az e cikkel és a rendelettel ellentétes bűncselekmény miatti vádemelés alapján elítélt személy megélhetéshez való jogára gyakorolt hatást (a pénzbüntetés mértékére vonatkozó mérlegelést kivéve), összeegyeztethetőnek tekinthető a rendelet, a Charta és az uniós jog rendelkezéseivel, tekintettel a parancsnok foglalkozásának gyakorlásához való alapvető jogára? |
| --- | --- |

2)

A valamennyi hal és eszköz automatikus és kötelező elkobzása következtében a parancsnok megélhetésére gyakorolt potenciális hatásra tekintettel a 28. cikk (5) bekezdésének b) pontjához (2) hasonló nemzeti rendelkezés, amely nem teszi lehetővé a nemzeti bíróság számára, hogy megvizsgálja az e cikkel és a rendelettel ellentétes bűncselekmény miatti vádemelés alapján elítélt személy megélhetéshez való jogára gyakorolt hatást (a pénzbüntetés mértékére vonatkozó mérlegelést kivéve), összeegyeztethetőnek tekinthető a rendelet, a Charta és az uniós jog rendelkezéseivel, tekintettel a parancsnok foglalkozásának gyakorlásához való alapvető jogára?

---

(1)  A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2009. L 343., 1. o.).

(2)  Sea Fisheries and Maritime Jurisdiction Act 2006 (a tengeri halászatra és a tengeri területekre vonatkozó joghatóságról szóló 2006. évi törvény).

---

Törvényszék

| 2021.10.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 401/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 401/7

---

A Törvényszék 2021. július 20-i végzése – Coravin kontra EUIPO – Cora (CORAVIN)

(T-500/19. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - A megtámadott határozat alapjául szolgáló korábbi nemzeti védjegy megszűnésének megállapítása - Okafogyottság”)

(2021/C 401/08)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Coravin, Inc. (Wilmington, Delaware Egyesült Államok) (képviselő: F. Valentin ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: D. Hanf meghatalmazott)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Cora (Marne-la-Vallée, Franciaország) (képviselő: M. Georges-Picot ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az EUIPO első fellebbezési tanácsának a Cora és a Coravin közötti törlési eljárással kapcsolatban 2019. április 12-én hozott határozata (R 2385/2016-1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

A végzés rendelkező része

| 1) | A keresetről már nem szükséges határozni. |
| --- | --- |

1)

A keresetről már nem szükséges határozni.

| 2) | Mindegyik fél maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

2)

Mindegyik fél maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 288., 2019.8.26.

---

| 2021.10.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 401/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 401/7

---

A Törvényszék elnökének 2021. július 28-i végzése – SN kontra Parlament

(T-249/21. R. sz. ügy)

(„Ideiglenes intézkedés iránti kérelem - Európai parlamenti képviselő - A parlamenti asszisztensekkel kapcsolatos költségekre tekintettel kifizetett költségtérítés visszafizettetése - A végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem - Az alaki követelmények megsértése - Elfogadhatatlanság - A sürgősség hiánya”)

(2021/C 401/09)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: SN (képviselő: P. Eleftheriadis barrister)

Alperes: Európai Parlament (képviselők: N. Görlitz és M. Ecker meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 278. cikk és az EUMSZ 279. cikk alapján benyújtott, a Parlament főtitkára által 2020. december 21-én hozott, 196 199,84 euró jogalap nélkül kifizetett összeg visszatérítését előíró határozat, valamint az e határozatot követően kiadott 2021. január 15-i 7010000021. sz. terhelési értesítés végrehajtásának felfüggesztése iránti kérelem.

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz.

---

| 2021.10.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 401/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 401/8

---

2021. július 5-én benyújtott kereset – Eurecna kontra Bizottság

(T-377/21. sz. ügy)

(2021/C 401/10)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Eurecna SpA (Velence, Olaszország) (képviselő: R. Sciaudone ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Bizottság 2021. április 26-i határozatát (a továbbiakban: megtámadott határozat), amelyben a Bizottság – megerősítve a korábbi, 2021. március 3-i megtagadó határozatát – elutasította a felperesnek az OC/2019/0766. sz. vizsgálat végén az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által elkészített végleges jelentéshez és mellékleteihez való hozzáférés iránti kérelmét; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Bizottság 2021. április 26-i határozatát (a továbbiakban: megtámadott határozat), amelyben a Bizottság – megerősítve a korábbi, 2021. március 3-i megtagadó határozatát – elutasította a felperesnek az OC/2019/0766. sz. vizsgálat végén az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által elkészített végleges jelentéshez és mellékleteihez való hozzáférés iránti kérelmét;

| — | kötelezze a Bizottságot az OLAF jelentésének és mellékleteinek a benyújtására; és |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot az OLAF jelentésének és mellékleteinek a benyújtására; és

| — | az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hat jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az OLAF jelentéséhez való hozzáférés következményeinek téves értelmezésére alapított jogalap.
  A felperes e tekintetben előadja, hogy a megtámadott határozatot meg kell semmisíteni, mivel az OLAF jelentéséhez való hozzáféréssel – az 1049/2001 rendelet (1) 10. cikkének (1), (2) és (4) bekezdése értelmében – a jelentés nem válhat „nyilvánossá”. |
| --- | --- |

1.

Az első, az OLAF jelentéséhez való hozzáférés következményeinek téves értelmezésére alapított jogalap.

A felperes e tekintetben előadja, hogy a megtámadott határozatot meg kell semmisíteni, mivel az OLAF jelentéséhez való hozzáféréssel – az 1049/2001 rendelet (1) 10. cikkének (1), (2) és (4) bekezdése értelmében – a jelentés nem válhat „nyilvánossá”.

| 2. | A második, az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdése harmadik franciabekezdésének megsértésére alapított jogalap.
  A felperes e tekintetben előadja, hogy az alperes megsértette az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének harmadik franciabekezdését, amint azt az ítélkezési gyakorlat értelmezi, amely szerint amennyiben az OLAF jelentésének címzettje az érintettek számára hátrányos aktusokat szándékozik elfogadni, ezen utóbbiak jogosultak hozzáférni a szóban forgó jelentéshez. |
| --- | --- |

2.

A második, az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdése harmadik franciabekezdésének megsértésére alapított jogalap.

A felperes e tekintetben előadja, hogy az alperes megsértette az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének harmadik franciabekezdését, amint azt az ítélkezési gyakorlat értelmezi, amely szerint amennyiben az OLAF jelentésének címzettje az érintettek számára hátrányos aktusokat szándékozik elfogadni, ezen utóbbiak jogosultak hozzáférni a szóban forgó jelentéshez.

| 3. | A harmadik, az 1049/2001 rendelet 4. cikke (1) bekezdése b) pontjának és az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap.
  A felperes e tekintetben előadja, hogy soha nem kérte természetes személyek személyes adatainak átadását, ami miatt a jelentésben esetlegesen szereplő személyes adatok – az igen gyakori módszerként alkalmazott kitakarásukkal – könnyedén megóvhatók. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, az 1049/2001 rendelet 4. cikke (1) bekezdése b) pontjának és az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap.

A felperes e tekintetben előadja, hogy soha nem kérte természetes személyek személyes adatainak átadását, ami miatt a jelentésben esetlegesen szereplő személyes adatok – az igen gyakori módszerként alkalmazott kitakarásukkal – könnyedén megóvhatók.

| 4. | A negyedik, az 1049/2001 rendelet 4. cikke (6) bekezdésének téves alkalmazására és értelmezésére alapított jogalap.
  A felperes e tekintetben előadja, hogy a megtámadott határozatot meg kell semmisíteni, mivel az alperes többek között nem értékelte konkrétan, hogy biztosítható-e részleges hozzáférés. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, az 1049/2001 rendelet 4. cikke (6) bekezdésének téves alkalmazására és értelmezésére alapított jogalap.

A felperes e tekintetben előadja, hogy a megtámadott határozatot meg kell semmisíteni, mivel az alperes többek között nem értékelte konkrétan, hogy biztosítható-e részleges hozzáférés.

| 5. | Az ötödik, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap.
  A felperes e tekintetben előadja, hogy az alperes egyáltalán nem indokolta az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében szereplő kivétel alkalmazhatóságát. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap.

A felperes e tekintetben előadja, hogy az alperes egyáltalán nem indokolta az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében szereplő kivétel alkalmazhatóságát.

| 6. | A hatodik, a hozzáférhetővé tételéhez fűződő közérdek téves kizárására alapított jogalap.
  A felperes e tekintetben előadja, hogy az alperes tévesen értelmezte a védelemhez való jogot pusztán a fél érdekeként, és nem vette figyelembe, hogy a Nemzetközi Együttműködési és Fejlesztési Főigazgatóság (DG DEVCO) pénzügyi visszatérítési kérelmeinek való megfeleléshez a felperesnek hozzá kellett volna férnie az OLAF jelentéséhez. |
| --- | --- |

6.

A hatodik, a hozzáférhetővé tételéhez fűződő közérdek téves kizárására alapított jogalap.

A felperes e tekintetben előadja, hogy az alperes tévesen értelmezte a védelemhez való jogot pusztán a fél érdekeként, és nem vette figyelembe, hogy a Nemzetközi Együttműködési és Fejlesztési Főigazgatóság (DG DEVCO) pénzügyi visszatérítési kérelmeinek való megfeleléshez a felperesnek hozzá kellett volna férnie az OLAF jelentéséhez.

---

(1)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.).

---

| 2021.10.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 401/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 401/9

---

2021. július 5-én benyújtott kereset – Vendrame kontra Bizottság

(T-379/21. sz. ügy)

(2021/C 401/11)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Michele Vendrame (Velence, Olaszország) (képviselő: R. Sciaudone ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Bizottság 2021. április 26-i határozatát (a továbbiakban: megtámadott határozat), amelyben a Bizottság – megerősítve a korábbi, 2021. március 3-i megtagadó határozatát – elutasította a felperesnek az OC/2019/0766. sz. vizsgálat végén az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által elkészített végleges jelentéshez és mellékleteihez való hozzáférés iránti kérelmét; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Bizottság 2021. április 26-i határozatát (a továbbiakban: megtámadott határozat), amelyben a Bizottság – megerősítve a korábbi, 2021. március 3-i megtagadó határozatát – elutasította a felperesnek az OC/2019/0766. sz. vizsgálat végén az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által elkészített végleges jelentéshez és mellékleteihez való hozzáférés iránti kérelmét;

| — | kötelezze a Bizottságot az OLAF jelentésének és mellékleteinek a benyújtására; és |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot az OLAF jelentésének és mellékleteinek a benyújtására; és

| — | az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hat jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az OLAF jelentéséhez való hozzáférés következményeinek téves értelmezésére alapított jogalap.
  A felperes e tekintetben előadja, hogy a megtámadott határozatot meg kell semmisíteni, mivel az OLAF jelentéséhez való hozzáféréssel – az 1049/2001 rendelet (1) 10. cikkének (1), (2) és (4) bekezdése értelmében – a jelentés nem válhat „nyilvánossá”. |
| --- | --- |

1.

Az első, az OLAF jelentéséhez való hozzáférés következményeinek téves értelmezésére alapított jogalap.

A felperes e tekintetben előadja, hogy a megtámadott határozatot meg kell semmisíteni, mivel az OLAF jelentéséhez való hozzáféréssel – az 1049/2001 rendelet (1) 10. cikkének (1), (2) és (4) bekezdése értelmében – a jelentés nem válhat „nyilvánossá”.

| 2. | A második, az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdése harmadik franciabekezdésének megsértésére alapított jogalap.
  A felperes e tekintetben előadja, hogy az alperes megsértette az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének harmadik franciabekezdését, amint azt az ítélkezési gyakorlat értelmezi, amely szerint amennyiben az OLAF jelentésének címzettje az érintettek számára hátrányos aktusokat szándékozik elfogadni, ezen utóbbiak jogosultak hozzáférni a szóban forgó jelentéshez. |
| --- | --- |

2.

A második, az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdése harmadik franciabekezdésének megsértésére alapított jogalap.

A felperes e tekintetben előadja, hogy az alperes megsértette az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének harmadik franciabekezdését, amint azt az ítélkezési gyakorlat értelmezi, amely szerint amennyiben az OLAF jelentésének címzettje az érintettek számára hátrányos aktusokat szándékozik elfogadni, ezen utóbbiak jogosultak hozzáférni a szóban forgó jelentéshez.

| 3. | A harmadik, az 1049/2001 rendelet 4. cikke (1) bekezdése b) pontjának és az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap.
  A felperes e tekintetben előadja, hogy soha nem kérte természetes személyek személyes adatainak átadását, ami miatt a jelentésben esetlegesen szereplő személyes adatok – az igen gyakori módszerként alkalmazott kitakarásukkal – könnyedén megóvhatók. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, az 1049/2001 rendelet 4. cikke (1) bekezdése b) pontjának és az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap.

A felperes e tekintetben előadja, hogy soha nem kérte természetes személyek személyes adatainak átadását, ami miatt a jelentésben esetlegesen szereplő személyes adatok – az igen gyakori módszerként alkalmazott kitakarásukkal – könnyedén megóvhatók.

| 4. | A negyedik, az 1049/2001 rendelet 4. cikke (6) bekezdésének téves alkalmazására és értelmezésére alapított jogalap.
  A felperes e tekintetben előadja, hogy a megtámadott határozatot meg kell semmisíteni, mivel az alperes többek között nem értékelte konkrétan, hogy biztosítható-e részleges hozzáférés. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, az 1049/2001 rendelet 4. cikke (6) bekezdésének téves alkalmazására és értelmezésére alapított jogalap.

A felperes e tekintetben előadja, hogy a megtámadott határozatot meg kell semmisíteni, mivel az alperes többek között nem értékelte konkrétan, hogy biztosítható-e részleges hozzáférés.

| 5. | Az ötödik, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap.
  A felperes e tekintetben előadja, hogy az alperes egyáltalán nem indokolta az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében szereplő kivétel alkalmazhatóságát. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap.

A felperes e tekintetben előadja, hogy az alperes egyáltalán nem indokolta az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében szereplő kivétel alkalmazhatóságát.

| 6. | A hatodik, a hozzáférhetővé tételéhez fűződő közérdek téves kizárására alapított jogalap.
  A felperes e tekintetben előadja, hogy az alperes tévesen értelmezte a védelemhez való jogot pusztán a fél érdekeként, és nem vette figyelembe, hogy a védelemhez való jog a jogállamiság egyik központi eleme, ekként pedig a közösség, nem pedig egyetlen jogalany védelmeként és garanciájaként szolgál. |
| --- | --- |

6.

A hatodik, a hozzáférhetővé tételéhez fűződő közérdek téves kizárására alapított jogalap.

A felperes e tekintetben előadja, hogy az alperes tévesen értelmezte a védelemhez való jogot pusztán a fél érdekeként, és nem vette figyelembe, hogy a védelemhez való jog a jogállamiság egyik központi eleme, ekként pedig a közösség, nem pedig egyetlen jogalany védelmeként és garanciájaként szolgál.

---

(1)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.).

---

| 2021.10.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 401/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 401/10

---

2021. július 8-án benyújtott kereset — Alfa Acciai kontra Bizottság

(T-411/21. sz. ügy)

(2021/C 401/12)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Alfa Acciai SpA (Brescia, Olaszország) (képviselők: D. Fosselard, D. Slater és G. Carnazza, ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | i. a Bizottság által képviselt Uniót kötelezze 7 175 000 EUR összegű késedelmi kamat megfizetésére az Európai Központi Bank (EKB) által az elsődleges refinanszírozási ügyletek tekintetében rögzített, a lejárat hónapjának első naptári napján hatályban lévő kamatlábnak megfelelően, három és fél százalékponttal megnövelve a 2010. március 9. és 2017. november 14. közötti időszak vonatkozásában, a felperes által már megkapott 260 968,15 EUR-nak, azaz 2 222 073,29 EUR összegnek megfelelő kamatokat levonva, illetve, másodlagosan, a Törvényszék által megfelelőnek tartott kamatlábbal számított késedelmi kamatok megfizetésére; |
| --- | --- |

—

i. a Bizottság által képviselt Uniót kötelezze 7 175 000 EUR összegű késedelmi kamat megfizetésére az Európai Központi Bank (EKB) által az elsődleges refinanszírozási ügyletek tekintetében rögzített, a lejárat hónapjának első naptári napján hatályban lévő kamatlábnak megfelelően, három és fél százalékponttal megnövelve a 2010. március 9. és 2017. november 14. közötti időszak vonatkozásában, a felperes által már megkapott 260 968,15 EUR-nak, azaz 2 222 073,29 EUR összegnek megfelelő kamatokat levonva, illetve, másodlagosan, a Törvényszék által megfelelőnek tartott kamatlábbal számított késedelmi kamatok megfizetésére;

| — | ii. a Bizottság által képviselt Uniót kötelezze az előző i. pontban kért késedelmi kamatok megfizetésére a 2017. november 14. és a tényleges megfizetés időpontja közötti időszak tekintetében, az (EKB) által az elsődleges refinanszírozási ügyletek tekintetében rögzített, a lejárat hónapjának első naptári napján hatályban lévő kamatlábnak megfelelően, három és fél százalékponttal megnövelve azt, illetve, másodlagosan, a Törvényszék által megfelelőnek tartott kamatlábbal; |
| --- | --- |

—

ii. a Bizottság által képviselt Uniót kötelezze az előző i. pontban kért késedelmi kamatok megfizetésére a 2017. november 14. és a tényleges megfizetés időpontja közötti időszak tekintetében, az (EKB) által az elsődleges refinanszírozási ügyletek tekintetében rögzített, a lejárat hónapjának első naptári napján hatályban lévő kamatlábnak megfelelően, három és fél százalékponttal megnövelve azt, illetve, másodlagosan, a Törvényszék által megfelelőnek tartott kamatlábbal;

| — | iii. a z előző ii. ponthoz képest másodlagosan, a Bizottság által képviselt Uniót kötelezze az i. pontban említett összegre vonatkozó késedelmi kamatok megfizetésére, a 2021. március 2. és a tényleges megfizetés időpontja közötti időszak tekintetében, az (EKB) által az elsődleges refinanszírozási ügyletek tekintetében rögzített, a lejárat hónapjának első naptári napján hatályban lévő kamatlábnak megfelelően, három és fél százalékponttal megnövelve azt, illetve, másodlagosan, a Törvényszék által megfelelőnek tartott kamatlábbal; |
| --- | --- |

—

iii. a z előző ii. ponthoz képest másodlagosan, a Bizottság által képviselt Uniót kötelezze az i. pontban említett összegre vonatkozó késedelmi kamatok megfizetésére, a 2021. március 2. és a tényleges megfizetés időpontja közötti időszak tekintetében, az (EKB) által az elsődleges refinanszírozási ügyletek tekintetében rögzített, a lejárat hónapjának első naptári napján hatályban lévő kamatlábnak megfelelően, három és fél százalékponttal megnövelve azt, illetve, másodlagosan, a Törvényszék által megfelelőnek tartott kamatlábbal;

| — | iv. továbbá, illetve másodlagosan, semmisítse meg a 2021. április 30-i Ref. Ares(2021) 2904247 bizottsági közleményt; |
| --- | --- |

—

iv. továbbá, illetve másodlagosan, semmisítse meg a 2021. április 30-i Ref. Ares(2021) 2904247 bizottsági közleményt;

| — | v. a bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

v. a bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, azon kártérítési kérelemre alapított jogalap, amely kérelem arra vonatkozik, hogy a Bizottság nem megfelelően hajtotta végre a 2017. szeptember 21-i Ferriera Valsabbia és társai kontra Bizottság ítéletet (C-86/15 P e C-87/15 P, EU:C:2017:717, és ezzel megsértette az EUMSZ 266. cikk (1) bekezdését, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének (3) bekezdését.
  A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy a Bizottság nem intézkedett az ítéletet követően visszatérített szankcióra vonatkozó késedelmi kamat teljes kifizetéséről. |
| --- | --- |

1.

Az első, azon kártérítési kérelemre alapított jogalap, amely kérelem arra vonatkozik, hogy a Bizottság nem megfelelően hajtotta végre a 2017. szeptember 21-i Ferriera Valsabbia és társai kontra Bizottság ítéletet (C-86/15 P e C-87/15 P, EU:C:2017:717, és ezzel megsértette az EUMSZ 266. cikk (1) bekezdését, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének (3) bekezdését.

A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy a Bizottság nem intézkedett az ítéletet követően visszatérített szankcióra vonatkozó késedelmi kamat teljes kifizetéséről.

| 2. | A második, azon megsemmisítés iránti kérelemre alapított jogalap, amely az EUMSZ 266. és az EUMSZ 296. cikk megsértésére és téves alkalmazására vonatkozott. Az Európai Unió Bírósága alapokmánya 46. cikkének megsértése. Az indokolás hiánya a Bizottság 2021. április 30-i levelében. Téves jogalkalmazás és nyilvánvaló értékelési hiba.
  A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy az a levél, amelyben a Bizottság megtagadta a késedelmi kamatok megfizetését a felperesekkel szemben, nincs megfelelően indokolva, és sérti az elévülésre vonatkozó elveket. |
| --- | --- |

2.

A második, azon megsemmisítés iránti kérelemre alapított jogalap, amely az EUMSZ 266. és az EUMSZ 296. cikk megsértésére és téves alkalmazására vonatkozott. Az Európai Unió Bírósága alapokmánya 46. cikkének megsértése. Az indokolás hiánya a Bizottság 2021. április 30-i levelében. Téves jogalkalmazás és nyilvánvaló értékelési hiba.

A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy az a levél, amelyben a Bizottság megtagadta a késedelmi kamatok megfizetését a felperesekkel szemben, nincs megfelelően indokolva, és sérti az elévülésre vonatkozó elveket.

| 3. | A harmadik, azon megsemmisítés iránti kérelmre alapított jogalap, amely az EUMSZ 266. cikk, valamint az (EU) 1268/2012 (1) felhatalmazáson alapuló rendelet megsértésre vonatkozott.
  A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy a 2342/2002/EK, Euratom rendelet (2) 8ao. cikkének (2) bekezdése, amelyre a Bizottság hivatkozott 2021. április 30-i levelében, a szankció visszatérítésének időpontjában már nem volt hatályban, tehát már nem volt alkalmazható. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, azon megsemmisítés iránti kérelmre alapított jogalap, amely az EUMSZ 266. cikk, valamint az (EU) 1268/2012 (1) felhatalmazáson alapuló rendelet megsértésre vonatkozott.

A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy a 2342/2002/EK, Euratom rendelet (2) 8ao. cikkének (2) bekezdése, amelyre a Bizottság hivatkozott 2021. április 30-i levelében, a szankció visszatérítésének időpontjában már nem volt hatályban, tehát már nem volt alkalmazható.

---

(1)  Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2012, L 362., 1. o.)

(2)  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (HL 2002, L 357., 1. o.).

---

| 2021.10.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 401/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 401/11

---

2021. július 10-én benyújtott kereset – Ferriere Nord kontra Bizottság

(T-414/21. sz. ügy)

(2021/C 401/13)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Ferriere Nord SpA (Osoppo, Olaszország) (képviselők: W. Viscardini, G. Donà és B. Comparini, ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| 1. | a) | (az EUMSZ 266. cikk (2) bekezdése, valamint az EUMSZ 268. cikk és EUMSZ 340. cikk alapján) az Európai Bizottság által képviselt Európai Uniót kötelezze 1 096 814,68 EUR megfizetésére (vagy pusztán másodlagosan, a Törvényszék által esetlegesen meghatározott eltérő összeg megfizetésére, amennyiben az alább megjelölttől eltérő kamatláb kerül alkalmazásra) – amely összeg az Európai Központi Bank (EKB) 2010. március 19-én hatályos refinanszírozási kamatlábából (1 %) ered, 3,5 százalékponttal megnövelve, a 2010. március 9. és 2017. október 25. közötti időszakra vonatkozóan (a „fizetendő” kamatok jogcímén már megfizetett 129 847,10 EUR összeget levonva – a Ferriere Nord S.p.A. által elszenvedett azon károk megtérítése céljából, amelyet azon okból szenvedett el, hogy (az EUMSZ 266. cikk (1) bekezdésének megsértésével) nem fizették meg számára a (2009. szeptember 30-i C(2009) 7492 def. és a 2009. december 8-i C(2009) 9912 def. bizottsági határozatokban kiszabott) bírságot terhelő késedelmi kamatokat, amely összeget a felperes 2010. március 9-én megfizetett, az Európai Bizottság pedig 2017. október 25-én visszatérített a 2017. szeptember 21-i C-88/15 P. sz. ügyben hozott ítélet alapján;
  ezért |
| --- | --- | --- |

1.

a)

(az EUMSZ 266. cikk (2) bekezdése, valamint az EUMSZ 268. cikk és EUMSZ 340. cikk alapján) az Európai Bizottság által képviselt Európai Uniót kötelezze 1 096 814,68 EUR megfizetésére (vagy pusztán másodlagosan, a Törvényszék által esetlegesen meghatározott eltérő összeg megfizetésére, amennyiben az alább megjelölttől eltérő kamatláb kerül alkalmazásra) – amely összeg az Európai Központi Bank (EKB) 2010. március 19-én hatályos refinanszírozási kamatlábából (1 %) ered, 3,5 százalékponttal megnövelve, a 2010. március 9. és 2017. október 25. közötti időszakra vonatkozóan (a „fizetendő” kamatok jogcímén már megfizetett 129 847,10 EUR összeget levonva – a Ferriere Nord S.p.A. által elszenvedett azon károk megtérítése céljából, amelyet azon okból szenvedett el, hogy (az EUMSZ 266. cikk (1) bekezdésének megsértésével) nem fizették meg számára a (2009. szeptember 30-i C(2009) 7492 def. és a 2009. december 8-i C(2009) 9912 def. bizottsági határozatokban kiszabott) bírságot terhelő késedelmi kamatokat, amely összeget a felperes 2010. március 9-én megfizetett, az Európai Bizottság pedig 2017. október 25-én visszatérített a 2017. szeptember 21-i C-88/15 P. sz. ügyben hozott ítélet alapján;

ezért

| b) | az Eurpai Bizottsg ltal kpviselt Eurpai Unit ktelezze egy további összeg megfizetésére, a fenti a) pont szerinti kártérítési összeg tőkésítésének jogcímén, 2017. október 25-től (vagy más, a Törvényszék által esetlegesen meghatározandó időponttól) kezdődően a teljes tényleges kifizetésig, az Európai Központi Bank által az elsődleges refinanszírozási ügyleteire vonatkozóan rögzített kamatlábakkal, 3,5 százalékponttal (vagy másodlagosan, a Törvényszék által esetlegesen meghatározandó más kamatlábbal) számítva; |
| --- | --- |

b)

az Eurpai Bizottsg ltal kpviselt Eurpai Unit ktelezze egy további összeg megfizetésére, a fenti a) pont szerinti kártérítési összeg tőkésítésének jogcímén, 2017. október 25-től (vagy más, a Törvényszék által esetlegesen meghatározandó időponttól) kezdődően a teljes tényleges kifizetésig, az Európai Központi Bank által az elsődleges refinanszírozási ügyleteire vonatkozóan rögzített kamatlábakkal, 3,5 százalékponttal (vagy másodlagosan, a Törvényszék által esetlegesen meghatározandó más kamatlábbal) számítva;

| 2. | (az EUMSZ 263. cikk alapján) semmisítse meg az Európai Bizottság (Költségvetési Főigazgatóság) 2021. április 30-i Ares(2021)2904048 levelét; |
| --- | --- |

2.

(az EUMSZ 263. cikk alapján) semmisítse meg az Európai Bizottság (Költségvetési Főigazgatóság) 2021. április 30-i Ares(2021)2904048 levelét;

| 3. | az Európai Bizottságot minden esetben kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

3.

az Európai Bizottságot minden esetben kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik, az egyik a kártérítésre (1), a másik pedig a megtámadott levél megsemmisítésére vonatkozik (2).

| 1. | Az első, a Bizottság jogellenes magatartására alapított jogalap, mivel megsértette az EUMSZ 266. cikk (1) bekezdését (valamint az 1268/2012 rendelet (1) 83. cikkét és/vagy, a teljesség kedvéért a 2342/2002 rendelet (2) 86. cikkét).






  — | A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy ahhoz, hogy (az EUMSZ 266. cikk (1) bekezdése értelmében) teljes egészében végrehajtsa a Bíróság C-88/15 P sz. ügyben 2017. szeptember 21-én hozott ítéletét (amely egy 2009-ben hozott, megállapítási határozatot semmisített meg az EUMSZ 101. cikk alapján), a Bizottságnak a Ferriere Nord számára nem csak a 2010-ben ideiglenesen megfizetett bírság összegét kellett volna visszatérítenie, hanem az 1268/2012 rendelet 83. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti, vagyis az EKB által az elsődleges refinanszírozási ügyletek tekintetében rögzített, a lejárat hónapjának első naptári napján hatályban lévő kamatlábbal, 3,5 százalékponttal megnövelve azt. A Bizottság azonban 2017. október 25-én –kamatok jogcímén – kizárólag az 1268/2012 rendelet 90. cikkének (4) bekezdése értelmében „keletkezett” kamatokat fizette meg mint az azon bankszámlán keletkezett nyereséget, amelyen ideiglenesen elhelyezte a bírság összegét. A késedelmi kamatok megfizetésének elmulasztása az elsődleges uniós jog (EUMSZ 266. cikk (1) bekezdés) megsértésének minősül, a Bizottság szerződésen kívüli felelősségnek beállása mellett. A fenti történések alapján fizetendő kártérítési összeg tőkésítés tárgyát kell, hogy képezze a továbbiakban, azon időponttól kezdődően, amelyen kizárólag a „keletkezett” kamatok kerültek megfizetésre, a tényleges kifizetés időpontjáig. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, a Bizottság jogellenes magatartására alapított jogalap, mivel megsértette az EUMSZ 266. cikk (1) bekezdését (valamint az 1268/2012 rendelet (1) 83. cikkét és/vagy, a teljesség kedvéért a 2342/2002 rendelet (2) 86. cikkét).

—

A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy ahhoz, hogy (az EUMSZ 266. cikk (1) bekezdése értelmében) teljes egészében végrehajtsa a Bíróság C-88/15 P sz. ügyben 2017. szeptember 21-én hozott ítéletét (amely egy 2009-ben hozott, megállapítási határozatot semmisített meg az EUMSZ 101. cikk alapján), a Bizottságnak a Ferriere Nord számára nem csak a 2010-ben ideiglenesen megfizetett bírság összegét kellett volna visszatérítenie, hanem az 1268/2012 rendelet 83. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti, vagyis az EKB által az elsődleges refinanszírozási ügyletek tekintetében rögzített, a lejárat hónapjának első naptári napján hatályban lévő kamatlábbal, 3,5 százalékponttal megnövelve azt. A Bizottság azonban 2017. október 25-én –kamatok jogcímén – kizárólag az 1268/2012 rendelet 90. cikkének (4) bekezdése értelmében „keletkezett” kamatokat fizette meg mint az azon bankszámlán keletkezett nyereséget, amelyen ideiglenesen elhelyezte a bírság összegét. A késedelmi kamatok megfizetésének elmulasztása az elsődleges uniós jog (EUMSZ 266. cikk (1) bekezdés) megsértésének minősül, a Bizottság szerződésen kívüli felelősségnek beállása mellett. A fenti történések alapján fizetendő kártérítési összeg tőkésítés tárgyát kell, hogy képezze a továbbiakban, azon időponttól kezdődően, amelyen kizárólag a „keletkezett” kamatok kerültek megfizetésre, a tényleges kifizetés időpontjáig.

| 2. | A második, az alapokmány 46. cikkének, következésképpen az EUMSZ 266. cikk 81) bekezdésének, (valamint az 1268/2012 rendelet 83. cikkének, és a teljesség kedvéért a 2342/2002 rendelet 86. cikkének) megsértésére alapított jogalap






  — | A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy 2021. április 30-i levelében a Bizottság kinyilvánította, hogy nem tud/nem akar helyt adni a Ferriere Nord által a Bíróság alapokmánya 46. cikkének értelmében benyújtott, kártérítés iránti előzetes döntéshozatali kérelemnek, mivel az abban előírt öt éves elévülési határidő már eltelt, tekintettel arra, hogy ezen intézmény véleménye szerint a saját szerződésen kívüli felelősségét keletkeztető tényezőt (tehát az elévülési időszak kezdő időpontját) a bírság 2010-ben történt ideiglenes megfizetésének időpontjában állapította meg. A Ferriere Nord ezzel szemben azt állítja, hogy a felelősséget keletkeztető esemény az a tény, hogy 2017. október 25-én – amikor a bírságot a 2017. évi ítéletnek megfelelően visszatérítették – a Bizottság nem fizette meg az 1268/2012 rendelet 83. cikkében előírt késedelmi kamatokat, hanem csak az ugyanezen rendelet 90. cikkének értelmében vett „keletkezett” kamatok megfizetésére szorítkozott. Az EUMSZ 266. cikk (1) bekezdésének ilyen jellegű megsértése a Bizottság jogellenes magatartásának minősül, és meghatározza szerződésen kívüli felelősségét, tehát az alapokmány 46. cikkében előírt elévülési idő e jogsértés időpontjától kezdődik. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, az alapokmány 46. cikkének, következésképpen az EUMSZ 266. cikk 81) bekezdésének, (valamint az 1268/2012 rendelet 83. cikkének, és a teljesség kedvéért a 2342/2002 rendelet 86. cikkének) megsértésére alapított jogalap

—

A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy 2021. április 30-i levelében a Bizottság kinyilvánította, hogy nem tud/nem akar helyt adni a Ferriere Nord által a Bíróság alapokmánya 46. cikkének értelmében benyújtott, kártérítés iránti előzetes döntéshozatali kérelemnek, mivel az abban előírt öt éves elévülési határidő már eltelt, tekintettel arra, hogy ezen intézmény véleménye szerint a saját szerződésen kívüli felelősségét keletkeztető tényezőt (tehát az elévülési időszak kezdő időpontját) a bírság 2010-ben történt ideiglenes megfizetésének időpontjában állapította meg. A Ferriere Nord ezzel szemben azt állítja, hogy a felelősséget keletkeztető esemény az a tény, hogy 2017. október 25-én – amikor a bírságot a 2017. évi ítéletnek megfelelően visszatérítették – a Bizottság nem fizette meg az 1268/2012 rendelet 83. cikkében előírt késedelmi kamatokat, hanem csak az ugyanezen rendelet 90. cikkének értelmében vett „keletkezett” kamatok megfizetésére szorítkozott. Az EUMSZ 266. cikk (1) bekezdésének ilyen jellegű megsértése a Bizottság jogellenes magatartásának minősül, és meghatározza szerződésen kívüli felelősségét, tehát az alapokmány 46. cikkében előírt elévülési idő e jogsértés időpontjától kezdődik.

---

(1)  Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2012, L 362., 1. o.)

(2)  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (HL 2002, L 357., 1. o.; (HL 2002, L 357., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 4. kötet, 145. o.).

---

| 2021.10.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 401/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 401/13

---

2021. július 10-én benyújtott kereset – Banca Popolare di Bari kontra Bizottság

(T-415/21. sz. ügy)

(2021/C 401/14)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Banca Popolare di Bari SpA (Bari, Olaszország) (képviselők: A. Zoppini, G. Roberti, I. Perego és G. Parisi ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | kötelezze a Bizottság által képviselt Uniót, hogy fizessen meg a felperesnek 280 millió EUR összeget azon vagyoni kár megtérítése címén, valamint egy megfelelő összeget azon nem vagyoni kár címén, amelyet az Olaszország által a Banca Tercas javára végrehajtott, SA.39451 (2015/C) (ex 2015/NN) állami támogatásról szóló, 2015. december 23-i (EU) 2016/1208 bizottsági határozat okozott; |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottság által képviselt Uniót, hogy fizessen meg a felperesnek 280 millió EUR összeget azon vagyoni kár megtérítése címén, valamint egy megfelelő összeget azon nem vagyoni kár címén, amelyet az Olaszország által a Banca Tercas javára végrehajtott, SA.39451 (2015/C) (ex 2015/NN) állami támogatásról szóló, 2015. december 23-i (EU) 2016/1208 bizottsági határozat okozott;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az első, a Bizottság magatartásának jogellenességén alapuló jogalap






  — | E tekintetben arra hivatkoznak, hogy kellően súlyos jogsértésről van szó, mivel a Bizottság a határozat elfogadásakor: nem rendelkezett semmilyen mérlegelési mozgástérrel, mivel az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése közvetlen, pontos és feltétel nélküli rendelkezés; valamint nyilvánvaló értékelési hibákat követett el. Ezenkívül a Bizottság elégtelen bizonyítási rendszerre támaszkodott, és figyelmen kívül hagyta először is a Törvényszék (T-98/16., T-196/16. és T-198/16. sz., Olaszország és társai kontra Bizottság ügy), majd a Bíróság (C-425/19. P. sz., Bizottság kontra Olaszország és társai ügy) által kialakított ítélkezési gyakorlatot. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, a Bizottság magatartásának jogellenességén alapuló jogalap

—

E tekintetben arra hivatkoznak, hogy kellően súlyos jogsértésről van szó, mivel a Bizottság a határozat elfogadásakor: nem rendelkezett semmilyen mérlegelési mozgástérrel, mivel az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése közvetlen, pontos és feltétel nélküli rendelkezés; valamint nyilvánvaló értékelési hibákat követett el. Ezenkívül a Bizottság elégtelen bizonyítási rendszerre támaszkodott, és figyelmen kívül hagyta először is a Törvényszék (T-98/16., T-196/16. és T-198/16. sz., Olaszország és társai kontra Bizottság ügy), majd a Bíróság (C-425/19. P. sz., Bizottság kontra Olaszország és társai ügy) által kialakított ítélkezési gyakorlatot.

| — | A határozat által megsértett szabályok magánszemélyek számára jogokat keletkeztető szabályoknak minősülnek, sértve a vállalkozás szabadságát és a megfelelő ügyintézéshez való alapvető jogot. |
| --- | --- |

—

A határozat által megsértett szabályok magánszemélyek számára jogokat keletkeztető szabályoknak minősülnek, sértve a vállalkozás szabadságát és a megfelelő ügyintézéshez való alapvető jogot.

| 2. | A második, a Bizottság jogellenes magatartása miatt a felperesnek okozott nem vagyoni és vagyoni kárra alapított jogalap






  — | E tekintetben arra hivatkoznak, hogy az ügyfélkör bankba vetett bizalmának elvesztését meghatározó okozati tényezőt és a bank által elszenvedett veszteségeket – egyéb lehetséges versengő tényezők hiányában – a Bizottság határozata jelenti; ez akadályozta meg a Tercas és a Caripe integrációs tervét, valamint a Fondo interbancario di tutela dei depositi (bankközi betétbiztosítási alap, FITD) beavatkozási tervét. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, a Bizottság jogellenes magatartása miatt a felperesnek okozott nem vagyoni és vagyoni kárra alapított jogalap

—

E tekintetben arra hivatkoznak, hogy az ügyfélkör bankba vetett bizalmának elvesztését meghatározó okozati tényezőt és a bank által elszenvedett veszteségeket – egyéb lehetséges versengő tényezők hiányában – a Bizottság határozata jelenti; ez akadályozta meg a Tercas és a Caripe integrációs tervét, valamint a Fondo interbancario di tutela dei depositi (bankközi betétbiztosítási alap, FITD) beavatkozási tervét.

---

| 2021.10.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 401/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 401/13

---

2021. július 20-án benyújtott kereset – Greenwich Polo Club kontra EUIPO – Lifestyle Equitites (GREENWICH POLO CLUB)

(T-437/21. sz. ügy)

(2021/C 401/15)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Greenwich Polo Club, Inc. (Greenwich, Connecticut, Amerikai Egyesült Államok) (képviselő: R. Zammitt ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Lifestyle Equitites CV (Amszterdam, Hollandia)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: GREENWICH POLO CLUB európai uniós ábrás védjegy – 17 791 153. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2021. május 10-én hozott határozata (R 300/2020-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és rendelje el a vitatott védjegynek a vitatott áruk (valamint a többi, nem vitatott áru) tekintetében történő lajstromozását, vagy másodlagosan, utalja vissza az ügyet újbóli elbírálásra az EUIPO elé; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és rendelje el a vitatott védjegynek a vitatott áruk (valamint a többi, nem vitatott áru) tekintetében történő lajstromozását, vagy másodlagosan, utalja vissza az ügyet újbóli elbírálásra az EUIPO elé;

| — | kötelezze az alperest a felperesnek a fellebbezéssel kapcsolatos költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest a felperesnek a fellebbezéssel kapcsolatos költségeinek viselésére.

Jogalap

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 2021.10.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 401/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 401/14

---

2021. július 30-án benyújtott kereset – Spanyolország kontra Bizottság

(T-450/21. sz. ügy)

(2021/C 401/16)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Spanyol Királyság (képviselők: S. Jiménez García és J. Rodríguez de la Rúa Puig, meghatalmazottak)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a Spanyol Királyság által kifizetett egyes kiadások tekintetében helyezze hatályon kívül az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról szóló, 2021. június 16-i (EU) 2021/988 bizottsági végrehajtási határozatot. (1) |
| --- | --- |

—

a Spanyol Királyság által kifizetett egyes kiadások tekintetében helyezze hatályon kívül az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról szóló, 2021. június 16-i (EU) 2021/988 bizottsági végrehajtási határozatot. (1)

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a támogatás kiszámításának helyességére vonatkozó ellenőrzések megsértésére alapított jogalap, beleértve a közigazgatási szankciók alkalmazását (kulcsfontosságú ellenőrzés); a 640/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet (2) 31. cikkének (3) bekezdését a 639/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet (3) 53. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben értelmező bizottsági értelmezés ellentétes az arányosság elvével.
  Ez a jogalap négy részre (A-D) tagolódik:






  — | A: nem megfelelő közigazgatási szankciók kiszabása a 640/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikkének (3) bekezdésével összhangban és a 639/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet 53. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben a tagállam által meghatározott időpontig az állatok azonosítására és nyilvántartására vonatkozó követelmények teljesítésének elmulasztása miatt. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, a támogatás kiszámításának helyességére vonatkozó ellenőrzések megsértésére alapított jogalap, beleértve a közigazgatási szankciók alkalmazását (kulcsfontosságú ellenőrzés); a 640/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet (2) 31. cikkének (3) bekezdését a 639/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet (3) 53. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben értelmező bizottsági értelmezés ellentétes az arányosság elvével.

Ez a jogalap négy részre (A-D) tagolódik:

—

A: nem megfelelő közigazgatási szankciók kiszabása a 640/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikkének (3) bekezdésével összhangban és a 639/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet 53. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben a tagállam által meghatározott időpontig az állatok azonosítására és nyilvántartására vonatkozó követelmények teljesítésének elmulasztása miatt.

| — | B-D: a 640/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikkének (3) bekezdése szerinti közigazgatási szankciók nem megfelelő kiszabása egyes állatok azonosítása és nyilvántartása a priori meg nem felelésének megállapítása miatt egy olyan tagállam támogatási kérelme teljes dokumentációjának adminisztratív ellenőrzése során, amely tagállam – a Spanyol Királysághoz hasonlóan – a 809/2014 végrehajtási rendelet (4) 21. cikkének (4) bekezdésével összhangban igényléstől független rendszert alkalmaz, amely természeténél fogva minden kockázatot kizár az EMGA tekintetében. |
| --- | --- |

—

B-D: a 640/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet 31. cikkének (3) bekezdése szerinti közigazgatási szankciók nem megfelelő kiszabása egyes állatok azonosítása és nyilvántartása a priori meg nem felelésének megállapítása miatt egy olyan tagállam támogatási kérelme teljes dokumentációjának adminisztratív ellenőrzése során, amely tagállam – a Spanyol Királysághoz hasonlóan – a 809/2014 végrehajtási rendelet (4) 21. cikkének (4) bekezdésével összhangban igényléstől független rendszert alkalmaz, amely természeténél fogva minden kockázatot kizár az EMGA tekintetében.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a 809/2014 végrehajtási rendelet 34. cikke alapján helyesen készítették el a megfelelő minőségű helyszíni ellenőrzési (kulcsfontosságú ellenőrzés) statisztikákat, beleértve a véletlenszerű minta nagyságát és a kockázatelemzés hatékonyságát. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a 809/2014 végrehajtási rendelet 34. cikke alapján helyesen készítették el a megfelelő minőségű helyszíni ellenőrzési (kulcsfontosságú ellenőrzés) statisztikákat, beleértve a véletlenszerű minta nagyságát és a kockázatelemzés hatékonyságát.

---

(1)  HL 2021. L 218., 9. o.

(2)  A Bizottság 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről (HL 2014. L 181., 48. o.).

(3)  A Bizottság 639/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről és X. mellékletének módosításáról (HL 2014. L 181., 1. o.).

(4)  A Bizottság 809/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. július 17.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról (HL 2014. L 227, 69. o.).

---

| 2021.10.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 401/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 401/15

---

2021. augusztus 9-én benyújtott kereset – BNetzA kontra ACER

(T-485/21. sz. ügy)

(2021/C 401/17)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen (BNetzA) (Németország) (képviselők: U. Karpenstein és K. Reiter ügyvédek)

Alperes: Energiaszabályozók Európai Uniós Együttműködési Ügynöksége

Kérelmek

A felperes kéri, hogy a Törvényszék

| — | semmisítse meg az alperes fellebbezési bizottságának 2021. május 28-i A-001–2021. sz. (egységes szerkezetbe foglalt) határozatát (a továbbiakban: megtámadott határozat); |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az alperes fellebbezési bizottságának 2021. május 28-i A-001–2021. sz. (egységes szerkezetbe foglalt) határozatát (a továbbiakban: megtámadott határozat);

| — | másodlagosan, amennyiben a Törvényszék nem semmisíti meg a megtámadott határozatot teljes egészében, semmisítse meg azon részében, amely helyben hagyja az alperes 2020. november 30-i 30/2020. sz. határozatának következő részeit és rendelkezéseit:






  (i) | az I. melléklet 1. cikke (1) bekezdésének második mondata, 2. cikke (2) bekezdésének j) pontja és 3. cikke; |
| --- | --- | --- |

—

másodlagosan, amennyiben a Törvényszék nem semmisíti meg a megtámadott határozatot teljes egészében, semmisítse meg azon részében, amely helyben hagyja az alperes 2020. november 30-i 30/2020. sz. határozatának következő részeit és rendelkezéseit:

(i)

az I. melléklet 1. cikke (1) bekezdésének második mondata, 2. cikke (2) bekezdésének j) pontja és 3. cikke;

| (ii) | az I. melléklet 7. cikke; |
| --- | --- |

(ii)

az I. melléklet 7. cikke;

| (iii) | az I. melléklet 12. cikkének (2) bekezdése; |
| --- | --- |

(iii)

az I. melléklet 12. cikkének (2) bekezdése;

| (iv) | az i-iii. pontban említett rendelkezésekre kifejezetten hivatkozó valamennyi rész és rendelkezés; |
| --- | --- |

(iv)

az i-iii. pontban említett rendelkezésekre kifejezetten hivatkozó valamennyi rész és rendelkezés;

| — | az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap: A költségmegosztási módszernek az övezetközi hálózati elemektől eltérő hálózati elemekre történő kiterjesztése összeegyeztethetetlen az (EU) 2019/943 rendelet (1) 16. cikkének (13) bekezdésében és az (EU) 2015/1222 rendelet (2) 74. cikkében foglalt követelményekkel. Mindenesetre hiányzik a szükséges jogalap. Legalábbis a költségmegosztási módszer alkalmazási körét jogilag tévesen vezették le az üzembiztonság és a „szennyező fizet” elvének követelményeiből. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap: A költségmegosztási módszernek az övezetközi hálózati elemektől eltérő hálózati elemekre történő kiterjesztése összeegyeztethetetlen az (EU) 2019/943 rendelet (1) 16. cikkének (13) bekezdésében és az (EU) 2015/1222 rendelet (2) 74. cikkében foglalt követelményekkel. Mindenesetre hiányzik a szükséges jogalap. Legalábbis a költségmegosztási módszer alkalmazási körét jogilag tévesen vezették le az üzembiztonság és a „szennyező fizet” elvének követelményeiből.

| 2. | Második jogalap: A nettósítás tilalma sérti különösen az (EU) 2019/943 rendelet 16. cikkének (11) és (13) bekezdését. Továbbá magát a költségmegosztási módszert is ellentmondásossá teszi. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: A nettósítás tilalma sérti különösen az (EU) 2019/943 rendelet 16. cikkének (11) és (13) bekezdését. Továbbá magát a költségmegosztási módszert is ellentmondásossá teszi.

| 3. | Harmadik jogalap: Alakilag és anyagilag is ellentétes az uniós joggal, hogy az alperes a saját kritériumai alapján ideiglenes tűréshatárt határoz meg a jogszerű hurokáramlásokra. Alaki szempontból az alperes sérti az átvitelirendszer-üzemeltetőknek és a nemzeti szabályozó hatóságoknak a tűréshatár meghatározására vonatkozó hatáskörét. Emellett ideiglenes tűréshatárt állapít meg annak ellenére, hogy nem került sor a jogszerű hurokáramlások szintjének az átvitelirendszer-üzemeltetők általi, az (EU) 2019/943 rendelet 16. cikke (13) bekezdésének második albekezdésében előírt elemzésére. Anyagi szempontból a költségmegosztási módszer sérti az (EU) 2019/943 rendelet 16. cikke (13) bekezdésének második albekezdésében meghatározott követelményt, amely szerint „az egyes önálló ajánlattételiövezet-határok tekintetében” egyedi tűréshatárokat kell megállapítani, mivel a hurokáramlást okozó ajánlattételi övezetek között egyenlően elosztott, egységes tűréshatárt határoz meg. A tűréshatár ideiglenes szintjének mindenesetre nincs meg a szükséges jogalapja. |
| --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: Alakilag és anyagilag is ellentétes az uniós joggal, hogy az alperes a saját kritériumai alapján ideiglenes tűréshatárt határoz meg a jogszerű hurokáramlásokra. Alaki szempontból az alperes sérti az átvitelirendszer-üzemeltetőknek és a nemzeti szabályozó hatóságoknak a tűréshatár meghatározására vonatkozó hatáskörét. Emellett ideiglenes tűréshatárt állapít meg annak ellenére, hogy nem került sor a jogszerű hurokáramlások szintjének az átvitelirendszer-üzemeltetők általi, az (EU) 2019/943 rendelet 16. cikke (13) bekezdésének második albekezdésében előírt elemzésére. Anyagi szempontból a költségmegosztási módszer sérti az (EU) 2019/943 rendelet 16. cikke (13) bekezdésének második albekezdésében meghatározott követelményt, amely szerint „az egyes önálló ajánlattételiövezet-határok tekintetében” egyedi tűréshatárokat kell megállapítani, mivel a hurokáramlást okozó ajánlattételi övezetek között egyenlően elosztott, egységes tűréshatárt határoz meg. A tűréshatár ideiglenes szintjének mindenesetre nincs meg a szükséges jogalapja.

| 4. | Negyedik jogalap: A hurokáramlásoknak a belső áramlásokkal szembeni előnyben részesítése, amelyet a költségmegosztási módszer alapul vesz a hálózati szűk keresztmetszetek okainak meghatározásakor, sérti az (EU) 2019/943 rendelet 16. cikkének (13) bekezdését. Ezen túlmenően hibás ösztönzőket határoz meg. A tisztességesség követelményével és a megkülönböztetés tilalmával is összeegyeztethetetlen. |
| --- | --- |

4.

Negyedik jogalap: A hurokáramlásoknak a belső áramlásokkal szembeni előnyben részesítése, amelyet a költségmegosztási módszer alapul vesz a hálózati szűk keresztmetszetek okainak meghatározásakor, sérti az (EU) 2019/943 rendelet 16. cikkének (13) bekezdését. Ezen túlmenően hibás ösztönzőket határoz meg. A tisztességesség követelményével és a megkülönböztetés tilalmával is összeegyeztethetetlen.

| 5. | Ötödik jogalap: A költségmegosztási módszer mindenesetre a szükséges átfogó értékelésben ellentétes az uniós joggal. A széles alkalmazási kör, a nettósítás tilalma, a téves tűréshatár és a hurokáramlások belső áramlásokkal szembeni előnyben részesítése mind összefügg egymással és megsokszorozza egymás hatását. ák egymást. Mindenesetre összességében véve ezek a „szennyező fizet” elve, a megkülönböztetés tilalma és a tisztességesség követelményének megsértéséhez vezetnek. A költségmegosztási módszer továbbá – legalábbis általános hatásait tekintve – összeegyeztethetetlen az Unió azon célkitűzésével, hogy növelje a megújuló energiaforrások részarányát. A költségmegosztási módszer összességében aránytalan, és nem rendelkezik a szükséges jogalappal. |
| --- | --- |

5.

Ötödik jogalap: A költségmegosztási módszer mindenesetre a szükséges átfogó értékelésben ellentétes az uniós joggal. A széles alkalmazási kör, a nettósítás tilalma, a téves tűréshatár és a hurokáramlások belső áramlásokkal szembeni előnyben részesítése mind összefügg egymással és megsokszorozza egymás hatását. ák egymást. Mindenesetre összességében véve ezek a „szennyező fizet” elve, a megkülönböztetés tilalma és a tisztességesség követelményének megsértéséhez vezetnek. A költségmegosztási módszer továbbá – legalábbis általános hatásait tekintve – összeegyeztethetetlen az Unió azon célkitűzésével, hogy növelje a megújuló energiaforrások részarányát. A költségmegosztási módszer összességében aránytalan, és nem rendelkezik a szükséges jogalappal.

| 6. | Hatodik jogalap: A költségmegosztási módszerben szereplő, az átvitelirendszer-üzemeltetők azon feltétel nélküli kötelezettsége, hogy a költségmegosztási módszer bevezetésétől számított tizenkét hónapon belül kidolgozzák és jóváhagyás céljából a szabályozó hatóságok elé terjesszék a módosítási javaslatokat, sérti az (EU) 2019/943 rendelet 16. cikkének (13) bekezdését és az (EU) 2015/1222 rendelet 9. cikkének (13) bekezdésével összefüggésben értelmezett 74. cikke (6) bekezdésének b) pontját. |
| --- | --- |

6.

Hatodik jogalap: A költségmegosztási módszerben szereplő, az átvitelirendszer-üzemeltetők azon feltétel nélküli kötelezettsége, hogy a költségmegosztási módszer bevezetésétől számított tizenkét hónapon belül kidolgozzák és jóváhagyás céljából a szabályozó hatóságok elé terjesszék a módosítási javaslatokat, sérti az (EU) 2019/943 rendelet 16. cikkének (13) bekezdését és az (EU) 2015/1222 rendelet 9. cikkének (13) bekezdésével összefüggésben értelmezett 74. cikke (6) bekezdésének b) pontját.

---

(1)  A villamos energia belső piacáról szóló, 2019. június 5-i (EU) 2019/943 európai parlamenti és tanácsi rendelet (átdolgozás) (HL 2019. L 158, 54. o.).

(2)  A kapacitásfelosztásra és a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozó iránymutatás létrehozásáról szóló, 2015. július 24-i (EU) 2015/1222 bizottsági rendelet (HL 2015. L 197., 24. o.).

---

| 2021.10.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 401/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 401/17

---

2021. augusztus 11-én benyújtott kereset – Magyarország kontra Bizottság

(T-491/21. sz. ügy)

(2021/C 401/18)

Az eljárás nyelve: magyar

Felek

Felperes: Magyarország (képviselők: Fehér M. Z. és Koós G. meghatalmazottak)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról szóló, 2021. június 16-i (EU) 2021/988 bizottsági végrehajtási határozatot (1) a Magyarországra vonatkozó azon részben, amely kizárja az uniós finanszírozásból a 2016-tól 2019-ig terjedő pénzügyi évekre vonatkozóan a Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap terhére nyújtott támogatásokat a kulcsfontosságú ellenőrzés hiányára hivatkozással (Vidékfejlesztés – erdészeti EMVA-intézkedések), valamint |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról szóló, 2021. június 16-i (EU) 2021/988 bizottsági végrehajtási határozatot (1) a Magyarországra vonatkozó azon részben, amely kizárja az uniós finanszírozásból a 2016-tól 2019-ig terjedő pénzügyi évekre vonatkozóan a Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap terhére nyújtott támogatásokat a kulcsfontosságú ellenőrzés hiányára hivatkozással (Vidékfejlesztés – erdészeti EMVA-intézkedések), valamint

| — | a Bizottságot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A Magyar Kormány álláspontja szerint a Bizottság helytelenül értelmezi a 1306/2013/EU rendelet (2) 30. cikkét és a 809/2014/EU rendelet (3) 28. cikke (1) bekezdésének b) pontját. Az Európai Bizottság „A vidékfejlesztési támogatások összegének a kettős finanszírozás kiküszöbölését szolgáló számítási módszerei” című magyarázó dokumentum 2017. februári változatának 3.4.2. pontjában szereplő érvelése a Magyar Kormány álláspontja szerint nincs összhangban a hivatkozott rendelkezésekkel. A magyarázó dokumentum nem bír jogi kötőerővel, és az abban képviselt értelmezés sincs összhangban az uniós joggal.

A Magyar Kormány kereseti kérelme alátámasztására alapvetően egy jogi érvre hivatkozik. Álláspontja szerint az 1306/2013/EU rendelet 30. cikke és a 809/2014/EU rendelet 28. cikke (1) bekezdésének b) pontja nem követeli meg a zöldítés és az erdősítés címén nyújtott támogatások esetleges következményeként előálló kettős finanszírozás megfelelő ellenőrzésének kialakítását figyelemmel arra, hogy a jelenleg hatályos uniós előírások alapján e két támogatási jogcímen nyújtott támogatások tekintetében nem merül fel alappal a kettős finanszírozás veszélye.

Ennek alátámasztására a Magyar Kormány elsőként azt kívánja igazolni, hogy az erdősítés és a zöldítés révén finanszírozott kiadások teljesen más támogatási célt valósítanak meg. Ezt követően a Magyar Kormány keresetében bemutatja, hogy a két támogatás kontextusa is teljesen más. Eltérőek a jogosultsági kritériumok az egyes támogatások tekintetében, és az elszámolható költségkör sem feleltethető meg egymásnak.

Végezetül a Magyar Kormány amellett érvel, hogy az Európai Bizottság helytelenül értelmezi az 1306/2013/EU rendelet 30. cikkében foglalt általános kettős finanszírozási tilalom terjedelmét, és nem veszi figyelembe, hogy a jelenleg hatályos uniós szabályozás nem tartalmaz kifejezett előírást arra vonatkozóan, hogy az erdősítés és a zöldítés címén nyújtott támogatás kettős finanszírozást valósítana meg.

---

(1)  HL 2021. L 218., 9. o.

(2)  A közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 549. o.).

(3)  Az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról szóló, 2014. július 17-i 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2014. L 227., 69.).

---

| 2021.10.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 401/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 401/18

---

2021. augusztus 13-án benyújtott kereset – Spanyolország kontra Bizottság

(T-495/21. sz. ügy)

(2021/C 401/19)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Spanyol Királyság (képviselők: L. Aguilera Ruiz és M. J. Ruiz Sánchez meghatalmazottak)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a Spanyol Királyságra vonatkozóan a Baszkföld kifizető ügynökségét érintő AA/2018/003/ES/RLF ügyszámú, nettó 2 056 473,43 EUR összegű vizsgálattal kapcsolatban helyezze hatályon kívül az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról szóló, 2021. június 16-i (EU) 2021/988 bizottsági végrehajtási határozatot (1) (az értesítés a C(2021) 4118. számú dokumentummal történt). |
| --- | --- |

—

a Spanyol Királyságra vonatkozóan a Baszkföld kifizető ügynökségét érintő AA/2018/003/ES/RLF ügyszámú, nettó 2 056 473,43 EUR összegű vizsgálattal kapcsolatban helyezze hatályon kívül az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) terhére a tagállamok által kifizetett egyes kiadásoknak az európai uniós finanszírozásból való kizárásáról szóló, 2021. június 16-i (EU) 2021/988 bizottsági végrehajtási határozatot (1) (az értesítés a C(2021) 4118. számú dokumentummal történt).

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a nettó 2 056 473,43 euró összegű átalánykorrekció ellentétes a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet (2) 5. cikkével és a 809/2014/EU végrehajtási rendelet (3) 28. és 29. cikkével. A Bizottság nyilvánvalóan tévedett a kulcsfontosságú ellenőrzésnek a keresztellenőrzések hatékonyságát és a MePaR [Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer] minőségét érintő hiányossága értékelésében.
  A Bizottság a MePaR szerinti felvételelemzés képernyőn történő ellenőrzési eljárása során feltárt konkrét eltéréseket és az ezt követően négy véletlenszerűen kiválasztott parcella tekintetében végzett helyszíni vizsgálatokat összekeverte a MePaR aktualizálásának javítására irányuló intézkedési terv keretében a 2016., 2017. és 2018. évben arányos támogathatósági együtthatóval rendelkező parcellák vizsgálata során végzett programozott helyszíni ellenőrzések eredményeivel. Mivel különböző és különálló fellépésekről van szó, a Bizottság a két fellépés eredményeinek extrapolálásával jutott közös következtetésre a vitatott korrekció alkalmazása érdekében, amelyet a felperes helytelennek és aránytalannak tart. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a nettó 2 056 473,43 euró összegű átalánykorrekció ellentétes a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet (2) 5. cikkével és a 809/2014/EU végrehajtási rendelet (3) 28. és 29. cikkével. A Bizottság nyilvánvalóan tévedett a kulcsfontosságú ellenőrzésnek a keresztellenőrzések hatékonyságát és a MePaR [Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer] minőségét érintő hiányossága értékelésében.

A Bizottság a MePaR szerinti felvételelemzés képernyőn történő ellenőrzési eljárása során feltárt konkrét eltéréseket és az ezt követően négy véletlenszerűen kiválasztott parcella tekintetében végzett helyszíni vizsgálatokat összekeverte a MePaR aktualizálásának javítására irányuló intézkedési terv keretében a 2016., 2017. és 2018. évben arányos támogathatósági együtthatóval rendelkező parcellák vizsgálata során végzett programozott helyszíni ellenőrzések eredményeivel. Mivel különböző és különálló fellépésekről van szó, a Bizottság a két fellépés eredményeinek extrapolálásával jutott közös következtetésre a vitatott korrekció alkalmazása érdekében, amelyet a felperes helytelennek és aránytalannak tart.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság megsértette a pénzügyi korrekcióknak a szabályszerűségi és pénzügyi záróelszámolási eljárások keretében történő kiszámításához készült iránymutatásokat (C(2015) 3675, 2015. június 8.), amely szerint a kiszabott átalánykorrekció nem helyénvaló, mivel a keresztellenőrzések során nem merültek fel hiányosságok, és a helyszíni ellenőrzések hiányosságainak az alapra vetített kockázatát az eljárás során számszerűsítették. A felepres – azon túl, hogy fenntartja, hogy a keresztellenőrzésekben nem merültek fel olyan hiányosságok, amelyek az alapra nézve olyan kockázatot jelentettek volna, amely indokolná az alkalmazott korrekciót – úgy tartja, hogy a helyszíni ellenőrzések tekintetében a Bizottság helytelenül alkalmazta az átalánykorrekciót, mivel az alapra vonatkozó kockázatot az eljárás során azonosították és számszerűsítették. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság megsértette a pénzügyi korrekcióknak a szabályszerűségi és pénzügyi záróelszámolási eljárások keretében történő kiszámításához készült iránymutatásokat (C(2015) 3675, 2015. június 8.), amely szerint a kiszabott átalánykorrekció nem helyénvaló, mivel a keresztellenőrzések során nem merültek fel hiányosságok, és a helyszíni ellenőrzések hiányosságainak az alapra vetített kockázatát az eljárás során számszerűsítették. A felepres – azon túl, hogy fenntartja, hogy a keresztellenőrzésekben nem merültek fel olyan hiányosságok, amelyek az alapra nézve olyan kockázatot jelentettek volna, amely indokolná az alkalmazott korrekciót – úgy tartja, hogy a helyszíni ellenőrzések tekintetében a Bizottság helytelenül alkalmazta az átalánykorrekciót, mivel az alapra vonatkozó kockázatot az eljárás során azonosították és számszerűsítették.

---

(1)  HL 2021. L 218., 9. o.

(2)  A Bizottság 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről (HL 2014. L 181., 48. o.).

(3)  A Bizottság 809/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. július 17.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról (HL 2014. L 227, 69. o.).

---

| 2021.10.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 401/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 401/19

---

2021. augusztus 16-án benyújtott kereset – Tinnus Enterprises kontra EUIPO – Mystic Products Import & Export (Folyadékelosztó/-továbbító berendezések)

(T-505/21. sz. ügy)

(2021/C 401/20)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Tinnus Enterprises LLC (Plano, Texas, Egyesült Államok) (képviselő: T. Wuttke ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Mystic Products Import & Export, SL (Badalona, Spanyolország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott formatervezési minta jogosultja: a felperes

A vitatott formatervezési minta: 1 431 829–0010. sz. közösségi formatervezési minta

A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2021. június 9-én hozott határozata (R 1003/2018-3. sz. ügy).

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | változtassa meg a megtámadott határozatot oly módon, hogy:






  — | helyt ad a felperes fellebbezésének, |
| --- | --- | --- |

—

változtassa meg a megtámadott határozatot oly módon, hogy:

—

helyt ad a felperes fellebbezésének,

| — | teljes egészében elutasítja a megsemmisítést kérelmező ICD 10 296. számú, a vitatott formatervezésiminta-oltalom megsemmisítése iránti kérelmét, |
| --- | --- |

—

teljes egészében elutasítja a megsemmisítést kérelmező ICD 10 296. számú, a vitatott formatervezésiminta-oltalom megsemmisítése iránti kérelmét,

| — | a megsemmisítést kérelmezőt kötelezi a felperes részéről a fellebbezési tanács és a törlési osztály előtt felmerült költségek viselésére; |
| --- | --- |

—

a megsemmisítést kérelmezőt kötelezi a felperes részéről a fellebbezési tanács és a törlési osztály előtt felmerült költségek viselésére;

| — | a megsemmisítést kérelmezőt kötelezze a felperes költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a megsemmisítést kérelmezőt kötelezze a felperes költségeinek viselésére.

Jogalapok

| — | a 2021. március 24-i Lego kontra EUIPO – Delta Sport Handelskontor (Építőelemek egy építőjáték-készletből) ítéletben (T-515/19, nem tették közzé, EU:T:2021:155) meghatározott elvek megsértése; |
| --- | --- |

—

a 2021. március 24-i Lego kontra EUIPO – Delta Sport Handelskontor (Építőelemek egy építőjáték-készletből) ítéletben (T-515/19, nem tették közzé, EU:T:2021:155) meghatározott elvek megsértése;

| — | a 2018. március 8-i DOCERAM ítéletben (C-395/16, EU:C:2018:172) meghatározott elvek megsértése; |
| --- | --- |

—

a 2018. március 8-i DOCERAM ítéletben (C-395/16, EU:C:2018:172) meghatározott elvek megsértése;

| — | a 6/2002/EK tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

a 6/2002/EK tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdésének megsértése;

| — | az EP 3 005 948 A2 sz. szabadalmi bejelentés és a felperes 1 431 829–0001–0010. sz. formatervezésiminta-oltalmi többes bejelentésének téves értelmezése. |
| --- | --- |

—

az EP 3 005 948 A2 sz. szabadalmi bejelentés és a felperes 1 431 829–0001–0010. sz. formatervezésiminta-oltalmi többes bejelentésének téves értelmezése.

---