# Europos Sąjungos C 361/2021

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 361 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 64 metai2021m. rugsėjo 8d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 361

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

64 metai2021m. rugsėjo 8d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Euronest parlamentinė asamblėja |
| 2021/C 361/01 | Rezoliucija. Demokratinių procesų stiprinimas: politinių partijų, pilietinės visuomenės, sąžiningos rinkimų aplinkos ir laisvos bei pliuralistinės žiniasklaidos vaidmuo | 1 |
| 2021/C 361/02 | Rezoliucija dėl švietimo ir ekonomikos sinergijos ES ir Rytų partnerystės šalyse | 10 |
| 2021/C 361/03 | Rezoliucija. Siekiant energijos vartojimo efektyvumo, energijos šaltinių įvairinimo ir energetinės nepriklausomybės; poreikių, susijusių su Europos energetikos politikos stiprinimo ir grėsmių energetiniam saugumui mažinimo Rytų partnerystės šalyse pajėgumais, tenkinimas | 20 |
| 2021/C 361/04 | Rezoliucija dėl gyvenimo kokybės, įskaitant patikimas sveikatos priežiūros sistemas ir tvarią pensijų reformą ES ir Rytų partnerystės šalyse | 26 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Euronest parlamentinė asamblėja

2021/C 361/01

Rezoliucija. Demokratinių procesų stiprinimas: politinių partijų, pilietinės visuomenės, sąžiningos rinkimų aplinkos ir laisvos bei pliuralistinės žiniasklaidos vaidmuo

1

2021/C 361/02

Rezoliucija dėl švietimo ir ekonomikos sinergijos ES ir Rytų partnerystės šalyse

10

2021/C 361/03

Rezoliucija. Siekiant energijos vartojimo efektyvumo, energijos šaltinių įvairinimo ir energetinės nepriklausomybės; poreikių, susijusių su Europos energetikos politikos stiprinimo ir grėsmių energetiniam saugumui mažinimo Rytų partnerystės šalyse pajėgumais, tenkinimas

20

2021/C 361/04

Rezoliucija dėl gyvenimo kokybės, įskaitant patikimas sveikatos priežiūros sistemas ir tvarią pensijų reformą ES ir Rytų partnerystės šalyse

26

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Euronest parlamentinė asamblėja

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 361/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 361/1

---

REZOLIUCIJA

„Demokratinių procesų stiprinimas: politinių partijų, pilietinės visuomenės, sąžiningos rinkimų aplinkos ir laisvos bei pliuralistinės žiniasklaidos vaidmuo“

(2021/C 361/01)

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. lapkričio 24 d. Briuselyje vykusio Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą deklaraciją ir jo ankstesnes deklaracijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. lapkričio 24 d. Briuselyje vykusio Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą deklaraciją ir jo ankstesnes deklaracijas,

| — | atsižvelgdama į 2012 m. balandžio 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl pilietinės visuomenės stiprinimo Rytų partnerystės šalyse, įskaitant Vyriausybės ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimo ir reformų, susijusių su pilietinės visuomenės įgalinimu, klausimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2012 m. balandžio 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl pilietinės visuomenės stiprinimo Rytų partnerystės šalyse, įskaitant Vyriausybės ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimo ir reformų, susijusių su pilietinės visuomenės įgalinimu, klausimus,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. lapkričio 1 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl žiniasklaidos laisvės ir sąžiningos žiniasklaidos užtikrinimo ES ir Rytų Europos šalyse partnerėse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. lapkričio 1 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl žiniasklaidos laisvės ir sąžiningos žiniasklaidos užtikrinimo ES ir Rytų Europos šalyse partnerėse,

| — | atsižvelgdama į 2019 m. gruodžio 19 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl parlamentinės priežiūros kaip priemonės demokratijai, atskaitomybei ir valstybės institucijų veiksmingumui Rytų partnerystės šalyse stiprinti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2019 m. gruodžio 19 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl parlamentinės priežiūros kaip priemonės demokratijai, atskaitomybei ir valstybės institucijų veiksmingumui Rytų partnerystės šalyse stiprinti,

| — | atsižvelgdama į 2006 m. kovo 23 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos politinių partijų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 23 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos politinių partijų,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Reglamento (EB) Nr. 2004/2003 dėl reglamentų, reglamentuojančių Europos politines partijas, ir šių partijų finansavimo taisyklių taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Reglamento (EB) Nr. 2004/2003 dėl reglamentų, reglamentuojančių Europos politines partijas, ir šių partijų finansavimo taisyklių taikymo,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl geresnio 2014 m. Europos Parlamento rinkimų organizavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl geresnio 2014 m. Europos Parlamento rinkimų organizavimo,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos Sąjungos rinkimų teisės reformos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos Sąjungos rinkimų teisės reformos,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento rezoliuciją „ES chartija. Žiniasklaidos laisvės ES standartų nustatymas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento rezoliuciją „ES chartija. Žiniasklaidos laisvės ES standartų nustatymas“,

| — | atsižvelgdama į 2018 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2018 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdama į 2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl užsienio šalių kišimosi į rinkimus bei dezinformacijos vykstant nacionaliniams ir Europos demokratiniams procesams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl užsienio šalių kišimosi į rinkimus bei dezinformacijos vykstant nacionaliniams ir Europos demokratiniams procesams,

| — | atsižvelgdama į 2018 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl poreikio parengti Europos vertybių priemonę siekiant remti pilietinės visuomenės organizacijas, propaguojančias pagrindines vertybes Europos Sąjungoje vietos ir nacionaliniu lygmeniu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2018 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl poreikio parengti Europos vertybių priemonę siekiant remti pilietinės visuomenės organizacijas, propaguojančias pagrindines vertybes Europos Sąjungoje vietos ir nacionaliniu lygmeniu,

| — | atsižvelgdama į 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2020 m. birželio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2020 m. birželio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. birželio 9 d. Komisijos ir vyriausiojo įgaliotinio bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Rytų partnerystė – 20 tikslų iki 2020 m.: svarbiausia pagrindiniai prioritetai ir apčiuopiami rezultatai“ ir 2020 m. kovo 18 d. jų bendrą komunikatą „Atsparumo stiprinimas. Visiems naudinga Rytų partnerystė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. birželio 9 d. Komisijos ir vyriausiojo įgaliotinio bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Rytų partnerystė – 20 tikslų iki 2020 m.: svarbiausia pagrindiniai prioritetai ir apčiuopiami rezultatai“ ir 2020 m. kovo 18 d. jų bendrą komunikatą „Atsparumo stiprinimas. Visiems naudinga Rytų partnerystė“,

| — | atsižvelgdama į 2020 m. gegužės 11 d. Tarybos išvadas dėl Rytų partnerystės politikos po 2020 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. gegužės 11 d. Tarybos išvadas dėl Rytų partnerystės politikos po 2020 m.,

| — | atsižvelgdama į 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento sprendimą dėl specialiojo komiteto dėl užsienio šalių kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją, sudarymo ir jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų laiko nustatymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento sprendimą dėl specialiojo komiteto dėl užsienio šalių kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją, sudarymo ir jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų laiko nustatymo,

| — | atsižvelgdama į asociacijos susitarimus, kuriuos ES yra sudariusi su Sakartvelu, Moldova ir Ukraina, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į asociacijos susitarimus, kuriuos ES yra sudariusi su Sakartvelu, Moldova ir Ukraina,

| — | atsižvelgdama į ES ir Armėnijos Respublikos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą, kuris visapusiškai įsigaliojo 2021 m. kovo 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES ir Armėnijos Respublikos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą, kuris visapusiškai įsigaliojo 2021 m. kovo 1 d.,

| — | atsižvelgdama į atitinkamas Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliucijas, įskaitant rezoliuciją dėl politinių partijų gerosios patirties kodekso (2007), rezoliuciją dėl grėsmės žiniasklaidos laisvei ir žurnalistų saugumui (2020) ir rezoliuciją dėl minimalių rinkimų sistemų standartų nustatymo siekiant suteikti pagrindą laisviems ir sąžiningiems rinkimams (2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į atitinkamas Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliucijas, įskaitant rezoliuciją dėl politinių partijų gerosios patirties kodekso (2007), rezoliuciją dėl grėsmės žiniasklaidos laisvei ir žurnalistų saugumui (2020) ir rezoliuciją dėl minimalių rinkimų sistemų standartų nustatymo siekiant suteikti pagrindą laisviems ir sąžiningiems rinkimams (2020),

| A. | kadangi demokratinių procesų stiprinimas ir toliau yra pagrindinis ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimo tikslas; |
| --- | --- |

A.

kadangi demokratinių procesų stiprinimas ir toliau yra pagrindinis ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimo tikslas;

| B. | kadangi demokratija, teisinė valstybė ir pagrindinės teisės yra nepaprastai svarbios siekiant tinkamo valstybės institucijų, politinių partijų, pilietinės visuomenės ir žiniasklaidos veikimo nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis; |
| --- | --- |

B.

kadangi demokratija, teisinė valstybė ir pagrindinės teisės yra nepaprastai svarbios siekiant tinkamo valstybės institucijų, politinių partijų, pilietinės visuomenės ir žiniasklaidos veikimo nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis;

| C. | kadangi siekiant įveikti sunkumus, su kuriais susiduria demokratinės institucijos, būtina surasti sprendimus, kaip atremti būsimus iššūkius, kilsiančius dėl COVID-19 pandemijos sukeltos krizės; pabrėžia, kad visos priimtos priemonės turėtų būti aiškios, būtinos ir griežtai proporcingos, ypač atsižvelgiant į pagrindinių laisvių suvaržymus ir apribojimus, kurie galėtų turėti rimtų pasekmių politiniam gyvenimui, rinkimams, pilietinei visuomenei ir žiniasklaidai; |
| --- | --- |

C.

kadangi siekiant įveikti sunkumus, su kuriais susiduria demokratinės institucijos, būtina surasti sprendimus, kaip atremti būsimus iššūkius, kilsiančius dėl COVID-19 pandemijos sukeltos krizės; pabrėžia, kad visos priimtos priemonės turėtų būti aiškios, būtinos ir griežtai proporcingos, ypač atsižvelgiant į pagrindinių laisvių suvaržymus ir apribojimus, kurie galėtų turėti rimtų pasekmių politiniam gyvenimui, rinkimams, pilietinei visuomenei ir žiniasklaidai;

| D. | kadangi siekiant propaguoti ir apsaugoti visų asmenų lygias teises ir teisę dalyvauti politiniame gyvenime reikia kurti įtraukią ir atsparią visuomenę, kurioje būtų išgirstas kiekvieno balsas; |
| --- | --- |

D.

kadangi siekiant propaguoti ir apsaugoti visų asmenų lygias teises ir teisę dalyvauti politiniame gyvenime reikia kurti įtraukią ir atsparią visuomenę, kurioje būtų išgirstas kiekvieno balsas;

| E. | kadangi laisvas ir nepriklausomas opozicijos, pilietinės visuomenės organizacijų ir žiniasklaidos darbas yra demokratinės visuomenės, grindžiamos teisinės valstybės principo laikymusi, pagrindas; kadangi politinės partijos, pilietinė visuomenė, sąžininga rinkimų aplinka ir laisva bei pliuralistinė žiniasklaida yra esminiai demokratinio proceso elementai; |
| --- | --- |

E.

kadangi laisvas ir nepriklausomas opozicijos, pilietinės visuomenės organizacijų ir žiniasklaidos darbas yra demokratinės visuomenės, grindžiamos teisinės valstybės principo laikymusi, pagrindas; kadangi politinės partijos, pilietinė visuomenė, sąžininga rinkimų aplinka ir laisva bei pliuralistinė žiniasklaida yra esminiai demokratinio proceso elementai;

| F. | kadangi siekiant padidinti demokratinių vertybių ir principų matomumą ir stiprinti atskaitomybę, skaidrumą bei galimybes susipažinti su informacija reikia, kad ES valstybės narės ir Rytų partnerystės šalys, įskaitant jų valdžios institucijas nacionaliniu, regioniniu bei vietos lygmenimis, taip pat institucijos ir agentūros dėtų deramas pastangas; |
| --- | --- |

F.

kadangi siekiant padidinti demokratinių vertybių ir principų matomumą ir stiprinti atskaitomybę, skaidrumą bei galimybes susipažinti su informacija reikia, kad ES valstybės narės ir Rytų partnerystės šalys, įskaitant jų valdžios institucijas nacionaliniu, regioniniu bei vietos lygmenimis, taip pat institucijos ir agentūros dėtų deramas pastangas;

| G. | kadangi itin svarbu yra stiprinti Rytų partnerystės šalių teisėkūros pajėgumus siekiant sukurti veiksmingą politinių partijų finansinio skaidrumo modelį ir nustatyti patikimas rinkimų kampanijų vykdymo taisykles, taip pat skatinti nepriklausomos viešosios žiniasklaidos kūrimą ir pilietinės visuomenės dalyvavimą demokratiniuose procesuose ir Europos Sąjunga turėtų toliau remti šiuos procesus, o jos valstybės narės turėtų jų laikytis; |
| --- | --- |

G.

kadangi itin svarbu yra stiprinti Rytų partnerystės šalių teisėkūros pajėgumus siekiant sukurti veiksmingą politinių partijų finansinio skaidrumo modelį ir nustatyti patikimas rinkimų kampanijų vykdymo taisykles, taip pat skatinti nepriklausomos viešosios žiniasklaidos kūrimą ir pilietinės visuomenės dalyvavimą demokratiniuose procesuose ir Europos Sąjunga turėtų toliau remti šiuos procesus, o jos valstybės narės turėtų jų laikytis;

| H. | kadangi Rytų partnerystės šalių ir ES valstybių narių politinių sistemų pusiausvyros išlaikymas užtikrinant tinkamą įvairių institucijų stabdžių ir atsvarų sistemą gali sustiprinti valstybių gebėjimą veiksmingai reaguoti, tvirčiau bendradarbiaujant tarptautiniu ir Europos lygmenimis, įskaitant keitimąsi geriausia patirtimi ir metodais, nes nė viena mūsų visuomenė nėra apsaugota nuo dabartinių bendrų iššūkių, pvz., pandemijos, migracijos krizių, dezinformacijos ar neliberalių tendencijų; |
| --- | --- |

H.

kadangi Rytų partnerystės šalių ir ES valstybių narių politinių sistemų pusiausvyros išlaikymas užtikrinant tinkamą įvairių institucijų stabdžių ir atsvarų sistemą gali sustiprinti valstybių gebėjimą veiksmingai reaguoti, tvirčiau bendradarbiaujant tarptautiniu ir Europos lygmenimis, įskaitant keitimąsi geriausia patirtimi ir metodais, nes nė viena mūsų visuomenė nėra apsaugota nuo dabartinių bendrų iššūkių, pvz., pandemijos, migracijos krizių, dezinformacijos ar neliberalių tendencijų;

| I. | kadangi turėtų būti stiprinamas regioninių ir tarptautinių organizacijų, pvz., Europos Tarybos, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos ir Jungtinių Tautų, bendradarbiavimas, siekiant kurti naujas sinergijas, užkirsti kelią galimam demokratijos trūkumui ir spręsti dabartines bei kylančias problemas, pvz., COVID-19 pandemijos klausimą; |
| --- | --- |

I.

kadangi turėtų būti stiprinamas regioninių ir tarptautinių organizacijų, pvz., Europos Tarybos, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos ir Jungtinių Tautų, bendradarbiavimas, siekiant kurti naujas sinergijas, užkirsti kelią galimam demokratijos trūkumui ir spręsti dabartines bei kylančias problemas, pvz., COVID-19 pandemijos klausimą;

| J. | kadangi aktyvesnis demokratinis dalyvavimas pasitelkiant politines partijas, grindžiamas plataus masto naryste ir aiškiomis politinėmis programomis, institucinius pilietinės visuomenės įtraukimo mechanizmus, nepriklausomą ir atsakingą žiniasklaidą bei stabilias rinkimų sistemas gali paskatinti įgyvendinti dar daugiau principu „iš apačios į viršų“ grindžiamų valdymo modelių ir pagerinti jo kokybę, taip stiprinant demokratinių institucijų ir procesų atsparumą, be kita ko, kovojant su išorės kišimusi; |
| --- | --- |

J.

kadangi aktyvesnis demokratinis dalyvavimas pasitelkiant politines partijas, grindžiamas plataus masto naryste ir aiškiomis politinėmis programomis, institucinius pilietinės visuomenės įtraukimo mechanizmus, nepriklausomą ir atsakingą žiniasklaidą bei stabilias rinkimų sistemas gali paskatinti įgyvendinti dar daugiau principu „iš apačios į viršų“ grindžiamų valdymo modelių ir pagerinti jo kokybę, taip stiprinant demokratinių institucijų ir procesų atsparumą, be kita ko, kovojant su išorės kišimusi;

| K. | kadangi politiniais motyvais grindžiami opozicijos atstovų teismo procesai, kurie, deja, yra ilgalaikė praktika kai kuriose Rytų partnerystės šalyse, kelia abejonių dėl teisminių institucijų nepriklausomumo nuo politinio kišimosi ir taip silpnina demokratinį procesą; |
| --- | --- |

K.

kadangi politiniais motyvais grindžiami opozicijos atstovų teismo procesai, kurie, deja, yra ilgalaikė praktika kai kuriose Rytų partnerystės šalyse, kelia abejonių dėl teisminių institucijų nepriklausomumo nuo politinio kišimosi ir taip silpnina demokratinį procesą;

| L. | kadangi didelė Rytų partnerystės šalių kai kurių politinių partijų finansinė priklausomybė nuo didelių pramonės grupių arba oligarchų parodo, kad reikia išsamesnių teisės aktų dėl narystės mokesčių, galimybės gauti viešąjį finansavimą ir kampanijų finansavimo siekiant užkirsti kelią, kad korupcinės nusikalstamos veiklos lėšos nedarytų poveikio demokratiniams procesams; |
| --- | --- |

L.

kadangi didelė Rytų partnerystės šalių kai kurių politinių partijų finansinė priklausomybė nuo didelių pramonės grupių arba oligarchų parodo, kad reikia išsamesnių teisės aktų dėl narystės mokesčių, galimybės gauti viešąjį finansavimą ir kampanijų finansavimo siekiant užkirsti kelią, kad korupcinės nusikalstamos veiklos lėšos nedarytų poveikio demokratiniams procesams;

| M. | kadangi kai kuriose ES valstybėse narėse esama neigiamų tendencijų, susijusių su valdžios monopolizavimu, kurios kelia susirūpinimą dėl demokratinių institucijų išlaikymo ir stiprinimo, valdžių padalijimo, stabdžių ir atsvarų principo taikymo, teisminių institucijų bei žiniasklaidos nepriklausomumo, taip pat pilietinės visuomenės plėtojimo; |
| --- | --- |

M.

kadangi kai kuriose ES valstybėse narėse esama neigiamų tendencijų, susijusių su valdžios monopolizavimu, kurios kelia susirūpinimą dėl demokratinių institucijų išlaikymo ir stiprinimo, valdžių padalijimo, stabdžių ir atsvarų principo taikymo, teisminių institucijų bei žiniasklaidos nepriklausomumo, taip pat pilietinės visuomenės plėtojimo;

| N. | kadangi kovojant su dezinformacija būtina užtikrinti prieigą prie autoritetingų šaltinių pateikiamos naujausios informacijos ir skatinti patikimus šaltinius, kad būtų sumažintas melagingo ar klaidinančio turinio matomumas ir pašalintas žalingas bei neteisėtas turinys; |
| --- | --- |

N.

kadangi kovojant su dezinformacija būtina užtikrinti prieigą prie autoritetingų šaltinių pateikiamos naujausios informacijos ir skatinti patikimus šaltinius, kad būtų sumažintas melagingo ar klaidinančio turinio matomumas ir pašalintas žalingas bei neteisėtas turinys;

| O. | kadangi Rusijos Federacija tiesiogiai arba pasitelkdama verslo, žiniasklaidos ar politinių sluoksnių tarpininkus kišasi į ES valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių demokratinius procesus ir taip kelia grėsmę šių valstybių suverenumui, nepriklausomybei bei saugumui; |
| --- | --- |

O.

kadangi Rusijos Federacija tiesiogiai arba pasitelkdama verslo, žiniasklaidos ar politinių sluoksnių tarpininkus kišasi į ES valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių demokratinius procesus ir taip kelia grėsmę šių valstybių suverenumui, nepriklausomybei bei saugumui;

| P. | kadangi Rusijos Federacija ir toliau akivaizdžiai nepaiso Ukrainos ir Sakartvelo suvereniteto ir teritorinio vientisumo, kenkia saugumo, humanitarinei ir žmogaus teisių padėčiai ir pažeidžia pagrindinius tarptautinės teisės principus bei normas okupuotuose Sakartvelo Abchazijos ir Cchinvalio (Pietų Osetijos) regionuose, taip pat neteisėtai okupuotoje Krymo Autonominėje Respublikoje, Sevastopolio mieste ir tam tikruose Ukrainos Donecko ir Luhansko regionuose; |
| --- | --- |

P.

kadangi Rusijos Federacija ir toliau akivaizdžiai nepaiso Ukrainos ir Sakartvelo suvereniteto ir teritorinio vientisumo, kenkia saugumo, humanitarinei ir žmogaus teisių padėčiai ir pažeidžia pagrindinius tarptautinės teisės principus bei normas okupuotuose Sakartvelo Abchazijos ir Cchinvalio (Pietų Osetijos) regionuose, taip pat neteisėtai okupuotoje Krymo Autonominėje Respublikoje, Sevastopolio mieste ir tam tikruose Ukrainos Donecko ir Luhansko regionuose;

| Q. | smerkdama besitęsiančią okupaciją ir veiksmus, kurių imtasi siekiant de facto aneksuoti Sakartvelo Abchazijos ir Cchinvalio (Pietų Osetijos) regionus, taip pat bandymą aneksuoti Krymo Autonominę Respubliką ir tebesitęsiančią Rusijos Federacijos ginkluotą agresiją Ukrainos rytinėje dalyje, ragindama tarptautinę bendruomenę dėti daugiau pastangų siekiant atkurti Sakartvelo ir Ukrainos suverenitetą ir jų teritorinį vientisumą pagal jų tarptautiniu mastu pripažintas sienas; |
| --- | --- |

Q.

smerkdama besitęsiančią okupaciją ir veiksmus, kurių imtasi siekiant de facto aneksuoti Sakartvelo Abchazijos ir Cchinvalio (Pietų Osetijos) regionus, taip pat bandymą aneksuoti Krymo Autonominę Respubliką ir tebesitęsiančią Rusijos Federacijos ginkluotą agresiją Ukrainos rytinėje dalyje, ragindama tarptautinę bendruomenę dėti daugiau pastangų siekiant atkurti Sakartvelo ir Ukrainos suverenitetą ir jų teritorinį vientisumą pagal jų tarptautiniu mastu pripažintas sienas;

| R. | kadangi laisvės savo teritorijoje užtikrinimas ir paramos užsienio politikai, kuria ginamos pagrindinės vertybės ir teisės užsienyje, stiprinimas yra nepaprastai svarbūs siekiant puoselėti visuomenės, ypač jaunimo, didesnį demokratijos principų supratimą; |
| --- | --- |

R.

kadangi laisvės savo teritorijoje užtikrinimas ir paramos užsienio politikai, kuria ginamos pagrindinės vertybės ir teisės užsienyje, stiprinimas yra nepaprastai svarbūs siekiant puoselėti visuomenės, ypač jaunimo, didesnį demokratijos principų supratimą;

| S. | kadangi 2020 m. rugpjūčio 9 d. Baltarusijoje vykusius rinkimus daugelis Baltarusijos piliečių ir Baltarusijos pilietinės visuomenės atstovų, taip pat tarptautiniai subjektai apibūdino kaip pavogtus rinkimus; |
| --- | --- |

S.

kadangi 2020 m. rugpjūčio 9 d. Baltarusijoje vykusius rinkimus daugelis Baltarusijos piliečių ir Baltarusijos pilietinės visuomenės atstovų, taip pat tarptautiniai subjektai apibūdino kaip pavogtus rinkimus;

| T. | kadangi visoje šalyje vyksta protestai, per kuriuos smerkiami oficialūs Baltarusijos rinkimų rezultatai; |
| --- | --- |

T.

kadangi visoje šalyje vyksta protestai, per kuriuos smerkiami oficialūs Baltarusijos rinkimų rezultatai;

Politinių partijų vaidmuo

| 1. | pažymi, kad politinės partijos atlieka svarbų vaidmenį visais visuomenės lygmenimis, jei jos sutelkia interesus ir nuomones, formuluoja politinį atsaką į politines problemas ir socialinius iššūkius ir, pasitelkdamos išrinktus atstovus, nukreipia jį į politinę sistemą, taip skatindamos tikrą ir reguliarų visų piliečių ir šalyje gyvenančių įvairių tautybių atstovų dalyvavimą ne tik rinkimų laikotarpiu, bet ir visuose kituose politinio gyvenimo aspektuose; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad politinės aplinkos nestabilumo problema daugumoje Rytų partnerystės šalių turi būti sprendžiama stiprinant politinių partijų vaidmenį siekiant įtvirtinti demokratinius standartus ir didinti piliečių pasitikėjimą valstybės institucijomis bei demokratiniais procesais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina nacionalinius parlamentus stiprinti nepriklausomas ir nešališkas teismines institucijas, taip pat priimti teisės aktus, kuriais būtų skatinamas skaidrus partijų finansavimas, visų pirma nustatant politinių partijų teisinę atsakomybę už dovanų priėmimą iš nežinomų ar nusikalstamų šaltinių arba iš šaltinių, kurie siekia iškreipti demokratiją ir jai pakenkti, propaguoja terorizmą arba kursto karą bei pilietinį konfliktą, ir sudarant palankesnes sąlygas nustatyti mokamą politinę reklamą ir už ją atsakingą organizaciją; pabrėžia, kad politinė korupcija griauna piliečių pasitikėjimą valstybės institucijomis, išrinktais atstovais ir politiniais veikėjais ir galiausiai sugriaus demokratinę stabdžių ir atsvarų sistemą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primygtinai ragina politines partijas toliau didinti partijų vidaus demokratiją ir laikytis lyčių lygybės principo, taip pat ragina jas didinti savo įvairovę siekiant geriau atstovauti visuomenei, kuriai tarnauja, pvz., užtikrinant geresnį atstovavimą moterims ir mažumoms rinkimų sąrašuose ir tarp išrinktų narių; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina nacionalines valdžios institucijas bausti už visų formų balsų pirkimą ir administracinių išteklių naudojimą vykdant kampanijas; turėtų būti nustatytos tinkamos atgrasomosios sankcijos, įskaitant pažeidėjo kampanijos galimybių gauti valstybės finansavimą apribojimą; turėtų būti nustatytos tinkamos priemonės, kad būtų užkirstas kelias visų formų neapykantos retorikai, smurto kurstymui, melagingoms naujienoms ir klaidingai informacijai siekiant politinės naudos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina nacionalinius parlamentus priimti teisės aktus dėl opozicinių partijų ir jų frakcijų, kurioms atstovaujama parlamente ir vietos tarybose, teisių užtikrinimo, kad būtų galima stebėti vykdomųjų institucijų pareikštus ketinimus ir vykdomą veiklą; mano, kad tai padės užtikrinti priimamų sprendimų skaidrumą ir geriau prižiūrėti, kaip laikomasi teisinės valstybės principų ir kaip panaudojami viešieji finansai, nes tai svarbu siekiant užtikrinti politinių diskusijų ir Vyriausybės teikiamų viešųjų paslaugų kokybę, taip pat padės užtikrinti tinkamą opozicijos vaidmenį, įskaitant jos teisę reikšti savo nuomonę ir pozicijas politiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reiškia didelį susirūpinimą dėl politiškai motyvuotų teismo procesų prieš opozicinių partijų lyderius ir narius bei tuos asmenis, kurie nepritaria Rytų partnerystės šalių Vyriausybių pozicijoms, atvejų; ragina Vyriausybes nesinaudoti joms pavaldžiomis struktūromis ar tokiomis politiškai motyvuotomis teismo bylomis ir įgyvendinti aukščiausius teisinės valstybės standartus, ypač susijusius su teismų nepriklausomumu ir teise į teisingą bylos nagrinėjimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina visus politinių partijų atstovus užtikrinti, kad nebūtų priekabiaujama prie politinių veikėjų ir jie sąžiningai bei pagarbiai elgtųsi vieni su kitais, be kita ko, su oponentais, ir užtikrinti saviraiškos, asociacijų ir susirinkimų laisvę, įskaitant teisę į taikias demonstracijas, siekiant skatinti problemomis grindžiamas politines diskusijas ir didinti piliečių pasitikėjimą demokratiniais procesais; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Europos Komisiją teikti techninę paramą siekiant stiprinti parlamentinę priežiūrą visose Rytų partnerystės šalyse ir ES valstybėse narėse, kad būtų sumažintos esamos veiksmingų reagavimo mechanizmų spragos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Rytų partnerystės šalių valdžios institucijas sudaryti tinkamas sąlygas pilietinei visuomenei, viduriniajai klasei ir mažosioms ir vidutinėms įmonėms aktyviau dalyvauti sprendžiant politinius klausimus; pripažįsta, kad, siekiant sumažinti oligarchų vaidmenį politiniame gyvenime, taip pat norint nustatyti korupcinę praktiką, sukčiavimą ir interesų konfliktą bei apie juos pranešti, svarbi yra pilietinė priežiūra, susijusi su demokratinių principų ir vertybių laikymusi ir įgyvendinimu; ragina politines partijas teikti pirmenybę savo darbui rengiant išsamias politines programas ir atstovaujant plačius visos visuomenės interesus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina visas politines partijas dalyvauti kuriant naujų formų daugiapartiškumą ir bendradarbiavimą siekiant apibrėžti strateginius savo šalies ir regiono tikslus; pabrėžia, kad politinių ideologijų ir nuomonių įvairovė yra nepaprastai svarbi siekiant tinkamo parlamento, kuris atstovauja ir dirba visiems savo piliečiams, veikimo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina politines partijas rengti aiškias programas numatant konkrečias politines darbotvarkes; pabrėžia, kad politinę kultūrą visuomenėje galima sustiprinti tik įgyvendinant skaidrius politinius sprendimus, vykdant politinį švietimą mokyklose ir universitetuose ir kovojant su populizmu bei radikalizmu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina politines partijas naudotis skaitmeninimu siekiant tiesiogiai bendrauti su visuomene ir spręsti mažėjančio narių skaičiaus problemą, nes reikia skubiai prisitaikyti prie naujų skaitmeninių inovacijų, kurios gali padėti partijoms pasiekti savo tikslus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad dėl karantino apribojimų kampanijų rengimas per rinkimų procesus neturint vienodų sąlygų bendrauti su rinkėjais ir žiniasklaidos ištekliais (pagrindiniais informacijos sklaidos ir bendravimo su rinkėjais šaltiniais), taip pat socialiniuose tinkluose gali tapti dideliu iššūkiu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smerkia politinių partijų piktnaudžiavimą įtaka žiniasklaidai siekiant savo politinės naudos ir ragina jas skatinti laisvos bei nepriklausomos žiniasklaidos aplinką ES ir Rytų partnerystės šalyse; smerkia valdančiųjų politinių partijų vykdomą naudojimąsi viešosios žiniasklaidos priemonėmis, finansuojamomis mokesčių mokėtojų lėšomis, siekiant politinės naudos sau, ir ragina užtikrinti žiniasklaidos reguliavimo institucijų vykdomą tinkamą nepriklausomą priežiūrą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smerkia politinių partijų piktnaudžiavimą socialine žiniasklaida kuriant netikras paskyras, mėginant apsimesti savo politiniais varžovais, nuomonės formuotojais, aktyvistų grupėmis ir žiniasklaidos subjektais, taip pat siekiant pulti politinius oponentus ir pilietinės visuomenės organizacijas; |
| --- | --- |

15.

Pilietinės visuomenės vaidmuo

| 16. | pabrėžia gyvybingos pilietinės visuomenės, kaip demokratijos padėties rodiklio, svarbą; ragina sukurti mechanizmus, kuriais būtų užtikrinamas tinkamas pilietinės visuomenės dalyvavimas demokratiniame procese, pvz., rengiant viešas konsultacijas, parlamento ekspertų klausymus ir t. t.; ragina politines partijas remti pilietinę visuomenę ir su ja atvirai bendradarbiauti visais jų darbo piliečių vardu aspektais, kad būtų atsižvelgta į įvairias nuomones, sustiprinta demokratinių reformų vidaus priežiūra ir padidintas jų skaidrumas bei tvarumas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad kai kuriose Rytų partnerystės šalyse pilietinės visuomenės organizacijos ir toliau susiduria su sunkumais, daugiausia susijusiais su galimybėmis gauti finansavimą, valstybės kišimusi ar skaitmeninimo trūkumu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pakartoja, kad gyvybingai demokratijai reikalinga gyvybinga pilietinė visuomenė ir nepriklausoma žiniasklaida, kurios galėtų veikti saugioje aplinkoje ir užtikrinti patikimą viešųjų institucijų kontrolę, kad būtų įgyvendinta demokratinėje visuomenėje būtina stabdžių ir atsvarų sistema; ragina ES ir jos Rytų partnerius spręsti mažėjančios pilietinės visuomenės ir nepriklausomos žiniasklaidos erdvės problemą ir užtikrinti, kad jos galėtų veikti be jokių apribojimų, taip pat prisiimti atsakomybę už palankių sąlygų pilietinės visuomenės organizacijų darbui sukūrimą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smerkia viešus pareigūnų ir politikų išpuolius prieš pilietinės visuomenės organizacijas, aktyvistus ir žmogaus teisių gynėjus, propaguojant melą, sąmokslo teorijas, demonizaciją ar kitų formų patikimumo mažinimą; taigi bet koks bandymas teisėkūros priemonėmis apriboti pilietinės visuomenės grupių veiklą remiantis tokiu neliberaliu diskursu yra išpuolis prieš pagrindines demokratijos laisves; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina ES pritaikyti aiškią ir struktūrizuotą dotacijų teikimo NVO sistemą, įskaitant atnaujintą ES delegacijų ir ekspertų grupių atliekamo vertinimo mechanizmą ir plataus įvairių organizacijų dalyvavimo mechanizmą, pirmenybę teikiant NVO, veikiančioms demokratijos standartų srityje, taip išvengiant dotacijų teikimo Vyriausybinėms NVO (NVO, kurias Vyriausybės įsteigė ir finansuoja neoficialiais kanalais), taip pat NVO, kovojančioms su neigiamais COVID-19 pandemijos padariniais, ir informuoti apie ją; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primygtinai ragina Vyriausybes nepiktnaudžiauti COVID pandemija ir savo atsaku į ją siekiant nutildyti kritiškus balsus ir opoziciją ar kitaip pabloginti padėtį demokratijos standartų srityje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina ES ir jos Rytų partnerius sukurti konkrečius įtraukius mechanizmus, kad bendradarbiavimas ir konsultacijos su pilietine visuomene, įskaitant mažumų ir moterų teisių organizacijas bei žmogaus teisių gynėjus, taptų standartiniu jų institucijų darbo elementu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina paramos teikėjus nestabdyti savo paramos Rytų partnerystės šalių NVO dėl ekonomikos krizės, kuri gali kilti po COVID-19 pandemijos, bet investuoti į ilgalaikį tvarų pilietinės visuomenės organizacijų finansavimą; ragina supaprastinti paraiškų teikimo metodus ir dotacijų reikalavimus siekiant sudaryti galimybę finansinę paramą teikti ne tik didelėms patyrusioms organizacijoms, bet ir mažesnėms regioninėms NVO; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina sutelkti finansinius išteklius vietos, regioniniams ir tarptautiniams NVO tinklams, kad būtų palengvintas jų bendradarbiavimas, nes tai sudarys jiems sąlygas aktyviau ieškoti gerų teisėkūros pavyzdžių, kurie suteiktų piliečiams teisinį saugumą socialiniu, ekonominiu ir politiniu aspektais; pabrėžia, kad NVO taip pat atliks labai svarbų vaidmenį apibrėždamos tuos klausimus, kurie yra tiesiogiai susiję su teisinės valstybės principo nesilaikymu, saviraiškos laisvės pažeidimu, dezinformacija ir sukčiavimu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, jog reikia, kad valstybė skaidriai teiktų pagalbą siekiant nustatyti ir remti visuomeninius judėjimus bei organizacijas, kad būtų skatinami socialiniai pokyčiai, didesnė bendra gerovė ir įtraukesnė, lygiateisiškesnė ir tvaresnė visuomenė; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primygtinai ragina ES ir Rytų partnerystės šalis stiprinti savo paramą vietos valdžios institucijoms, kad būtų užtikrintas tvarus piliečių dalyvavimas ir atstovavimas jiems sprendimų priėmimo procese taikant karantino apribojimus, visų pirma naudojantis interneto platformomis ir virtualiais konsultacijų metodais, rengiant dalyvavimo strategiją ir taikant tinkamus dialogo metodus, bendraujant su visais suinteresuotaisiais subjektais ir socialinėmis grupėmis, visų pirma išklausant jų nuomonę, įžvalgas ir novatoriškas idėjas; kartu pabrėžia, kad svarbu susilaikyti nuo vietos valdžios institucijų ir jų išteklių naudojimo prieš rinkimus ir jų metu siekiant daryti spaudimą piliečiams dabartinės valdančiosios partijos naudai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Europos institucijas taikyti esamas ar būsimas ES programas, susijusias su Europos vertybėmis, pvz., Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programą, ne tik ES valstybėms narėms, bet ir Rytų partnerystės šalims bei NVO, kuriant ir skatinant galimus partnerių ES ir kaimyninėse šalyse bendradarbiavimo metodus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kokia svarbi yra žiniasklaidos laisvė, kuri turėtų apimti vienodas galimybes visiems politiniams veikėjams naudotis žiniasklaida, redaktorių nepriklausomumą ir pliuralistinį, nešališką ir nediskriminacinį politinių pažiūrų skelbimą privatiesiems ir ypač visuomeniniams transliuotojams rengiant programas, taip pat žiniasklaidos nuosavybės skaidrumą; |
| --- | --- |

28.

Laisvos ir pliuralistinės žiniasklaidos vaidmuo

| 29. | pabrėžia, kad reikia didinti informuotumą, ugdyti kritišką žiniasklaidos priemonių naudojimo ir informacinį raštingumą, kuris būtinas visiems piliečiams, įskaitant tautinėms mažumoms priklausančius asmenis, kad jie galėtų orientuotis vis sudėtingesnėje žiniasklaidos aplinkoje, siekiant sumažinti galimybes manipuliuoti faktų ir įvykių suvokimu ir suprasti naujienų, kuriomis jie kliaunasi, kilmę, jų rengimo būdą, su jų rengimu susijusius interesus, ir redakcines, technologines bei kitas jėgas, dalyvaujančias filtruojant informaciją; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina nacionalines Vyriausybes ir parlamentus sukurti ir išlaikyti saugią ir nepavojingą aplinką žurnalistams ir kitiems žiniasklaidos veikėjams, įskaitant užsienio žurnalistus, siekiantiems užkirsti kelią bet kokiam piktnaudžiavimui įvairiais įstatymais ar nuostatomis, kurie gali daryti poveikį žiniasklaidos laisvei, pvz., dėl garbės ir orumo įžeidimo, kovos su terorizmu, nacionalinio saugumo, viešosios tvarkos, neapykantos retorikos, šventvagystės ar atminties, kurie pernelyg dažnai taikomi norint įbauginti ir nutildyti žurnalistus; pabrėžia, kad svarstant žurnalistų apsaugos priemones svarbu vadovautis lyčiai atžvalgiu požiūriu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | griežtai smerkia visų formų spaudimą, naudojamą politiniais tikslais siekiant nutildyti kritišką žiniasklaidą ar nepriklausomus žurnalistus, visų pirma smurtą, baudžiamąjį persekiojimą ir visų kitų formų bauginimą; reiškia susirūpinimą dėl grėsmių žiniasklaidos laisvei ir pliuralizmui, kurias kelia kai kurie politikai, oligarchai ir jų bendrininkai, pirkdami komercines žiniasklaidos priemones ir užgrobdami visuomeninę žiniasklaidą, kad tarnautų šališkiems interesams; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Vyriausybes didinti skaidrumą ir užtikrinti tinkamą prieigą prie visuomenei svarbios informacijos, ypač žiniasklaidos ir priežiūros organizacijų, be kita ko, skelbiant viešojo intereso informaciją; smerkia Vyriausybių pastangas nepagrįstai apriboti prieigą prie informacijos visuomenei svarbiais klausimais naudojant nepagrįstas administracines kliūtis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primygtinai ragina Rytų partnerystės šalis nuodugniai ir skaidriai ištirti fizinius išpuolius prieš žurnalistus ir žiniasklaidos darbuotojus, grasinimus jiems ir priekabiavimą prie jų internete ir užtikrinti saugią ir nepavojingą darbo aplinką žurnalistams bei žiniasklaidos darbuotojams, pranešantiems iš konflikto zonų, viešų protestų ir rinkimų metu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kuo griežčiausiai smerkia politiškai motyvuotą žurnalistų ir žiniasklaidos darbuotojų grobimą ir įkalinimą ir ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus neteisėtai įkalintus žurnalistus ir žiniasklaidos darbuotojus Rytų partnerystės šalyse; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina ES ir jos Rytų partnerius didinti paramą, įskaitant finansinę paramą, laisvai ir nepriklausomai žiniasklaidai, nes ji sudaro informacija pagrįsto viešojo diskurso ir pliuralistinės visuomenės pagrindą, atsižvelgiant į didėjančius iššūkius ir finansavimo problemas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina nacionalines reguliavimo institucijas užtikrinti visapusišką privačiųjų ir viešųjų įmonių skaidrumą naudojant algoritmus, dirbtinį intelektą ir automatizuotą sprendimų priėmimą, kurie neturėtų būti naudojami siekiant manipuliuoti viešąja nuomone, taip pat užtikrinti visapusišką privačios žiniasklaidos nuosavybės skaidrumą ir sugriežtinti užsienio valstybinės žiniasklaidos priemonių skaidrumo reikalavimus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rekomenduoja Komisijai sukurti ir remti Rytų partnerystės žiniasklaidos grupę, grindžiamą inovacijomis ir tvarumu; mano, kad tokia grupė sustiprintų tarpvalstybinę informacinę erdvę ir bendrą ES ir Rytų partnerystės šalių žiniasklaidos veikėjų produkciją siekiant pabrėžti jų įvairovę ir skatinti aukštą kokybę, ypač visuomeninio transliavimo srityje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pažymi, kad šalys turėtų plėtoti savo skaitmeninę politiką ir strategiją laikydamosi žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio, visapusiškai paisydamos atitinkamų ES pagrindinių teisių chartijos ir Europos žmogaus teisių konvencijos nuostatų; |
| --- | --- |

38.

Sąžiningos rinkimų aplinkos vaidmuo

| 39. | dar kartą patvirtina, kad sąžiningi, lygūs ir skaidrūs rinkimai, vykstantys slaptu balsavimu ir grindžiami demokratijos principais, visapusiškai gerbiant piliečių teisę aktyviai ir pasyviai dalyvauti rinkimuose, tebėra pagrindinės demokratinio atstovavimo ir gero bei veiksmingo valdymo sąlygos; primygtinai ragina politinius veikėjus aptarti ir patvirtinti rinkimų reformas, grindžiamas įvairių partijų parama ir konsultacijomis su pilietine visuomene, kad būtų užtikrinta kuo platesnė parama; primygtinai ragina ES ir Rytų partnerystės valstybes nares tobulinti savo balsavimo ir skaičiavimo sistemas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | akcentuoja stiprių parlamentų svarbą, ypač demokratinėse šalyse vykstant konsolidavimo procesui, kad būtų išvengta pagundos įtvirtinti pernelyg centralizuotos prezidentinės valdžios režimą, kuris galiausiai veda autoritarinių tendencijų link; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina visas Rytų partnerystės šalis įgyvendinti likusias ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro bei Venecijos komisijos rekomendacijas ir šalinti trūkumus, nustatytus rinkimų sistemoje arba rengiantis rinkimams ir juos organizuojant, susijusius, be kita ko, su kampanijų finansavimu, atstovavimu opozicijai rinkimų administracijoje ir ginčų sprendimu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | teigiamai vertina tai, kad paskirtas Europos Vadovų Tarybos pirmininko Charles‘io Michelio asmeninis pasiuntinys Christian Danielsson, kuris įgaliotas dalyvauti ES tarpininkaujamame dialoge Sakartvele, ir primygtinai ragina visas Sakartvelo politines jėgas pamiršti savo šališkus interesus Sakartvelo ateities labui, konstruktyviai siekti išspręsti krizę, pasitelkiant kompromisą ir susitaikymą, taip pat susilaikyti nuo ir taip įtemptos politinės padėties aštrinimo; |
| --- | --- |

42.

| 43. | griežtai smerkia neteisingus 2020 m. rinkimus Baltarusijoje ir visų pirma valdžios institucijų taikomas represijas prieš savo piliečius, kurie naudojosi savo teise į taikias demonstracijas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pakartoja ES reikalavimą gerbti Moldovos suverenumą ir teritorinį vientisumą ir pabrėžia, kad vienintelė taikaus konflikto sprendimo garantija – tai besąlyginis Rusijos karinių pajėgų pasitraukimas ir kovinių transporto priemonių bei šaudmenų išvežimas iš Moldovos Respublikos teritorijų; pabrėžia, kad vienašalių nuolaidų, kurių prašo 5 + 2 tarpininkai ir stebėtojai, negalima taikyti, jei tuo pažeidžiamos Moldovos demokratinių piliečių konstitucinės laisvės; pripažinti, kad Moldovos piliečiai turi naudotis savo teise gyventi šalyje, apsaugotoje nuo giliai įsišaknijusių saugumo, gynybos ir hibridinių grėsmių, laisvai judėti Moldovos teritorijoje, būti apsaugoti nuo Tiraspolio separatistų nepripažintų struktūrų atliekamos neteisėtos kratos ar arešto savo nuožiūra – tai turėtų būti laikoma prioritetu, palyginti su kitais konflikto sprendimo elementais; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pritaria ES ir daugelio Europos valstybių sprendimams nepripažinti rinkimų rezultatų, apie kuriuos pranešė Baltarusijos centrinis rinkimų komitetas, ir nebepripažinti Aleksandro Lukašenkos teisėtu šalies prezidentu pasibaigus jo kadencijai; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Europos Komisiją, ES Tarybą ir Europos Vadovų Tarybą skatinti plataus užmojo Rytų partnerystės ateities viziją, atsižvelgiant į asocijuotųjų partnerių, įskaitant Moldovos Respubliką, norą toliau plėtoti tvirtesnį bendradarbiavimą su ES, laikantis savo Europos integracijos siekių; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti skaidrumą ir duomenų apsaugą, reikia geriau reglamentuoti skaitmenines ir duomenimis grindžiamas rinkimų kampanijas socialinėje žiniasklaidoje, pagrįstas naudotojų segmentacija ir profiliavimu, ypač vadinamąją tamsiąją reklamą (angl. dark advertising) platformose, orientuota į potencialius rinkėjus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | yra labai susirūpinęs dėl nuolatinio išorės kišimosi į suverenų rinkimų procesą siekiant daryti įtaką viešosioms diskusijoms ir paveikti rinkėjų pasirinkimą; laikosi nuomonės, kad dėl to atsiranda poreikis nustatyti tinkamas prevencines priemones; todėl ragina stiprinti ES institucijų, valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių pastangas kovojant su sąmoningai organizuojamomis dezinformacijos kampanijomis ir kibernetiniais išpuoliais, kuriuos dažnai tiesiogiai vykdo trečiosios šalys arba kuriuos netiesiogiai remia jų valdžios institucijos; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į pastarojo meto dezinformacijos kampanijas dėl COVID-19 pandemijos priežasčių ir poveikio, kurias remia Rusija ir Kinija; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina nacionalinius parlamentus nekeisti rinkimų teisės aktų likus mažiau nei vieniems metams iki rinkimų arba atlikti tokius pakeitimus tik kritinėse situacijose, remiantis plačiu bendru visų politinių veikėjų ir visuomenės sutarimu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | laikydamasi ES vystomojo bendradarbiavimo su visais savo suinteresuotais ir asocijuotaisiais partneriais tikslo, kaip nurodyta Europos konsensuse dėl vystymosi ir 2015 m. Pokyčių darbotvarkėje, ir darydama prielaidą, kad Moldovos priartinimas prie ES programų, politikos ir standartų darys poveikį dalyvaujamosios demokratijos ir teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, gero valdymo, veikiančios rinkos ekonomikos ir darnaus vystymosi kokybei, Europos Sąjunga apsvarstys galimybę pakviesti Moldovą prisijungti prie naujų politikos sričių ir prioritetų, pavyzdžiui, ES kaimo plėtros politikos ir finansavimo programos LEADER; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina Vyriausybes ir valdžios institucijas skatinti rinkimų reformas siekiant užtikrinti laisvus, sąžiningus, konkurencingus ir skaidrius rinkimus, taip pat skatinti, kad rinkimų procesai visapusiškai atitiktų tarptautinius standartus, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) rekomendacijas ir Venecijos komisijos nuomones, visų pirma priimant rinkimų įstatymų ir partijų finansavimo teisėkūros pakeitimus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | teigiamai vertina reguliariai rengiamas nepriklausomas tarptautines rinkimų stebėjimo misijas Rytų partnerystės šalyse siekiant remti institucijų, rinkimų procesų ir demokratinės atskaitomybės stiprinimo procesą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pažymi, kad sprendimai surengti arba atidėti rinkimus ar referendumus pandemijos atveju turėtų būti priimami tik atidžiai įvertinus abiejų scenarijų privalumus ir trūkumus ir pasikonsultavus su įvairiais rinkimų proceso suinteresuotaisiais subjektais, taip pat su valdžios institucijomis, atsakingomis už visuomenės sveikatos, saugos ir saugumo užtikrinimą; |
| --- | --- |

53.

| 54. | griežtai smerkia Rusijos Federacijos surengtą neteisėtą balsavimą ir vadinamuosius rinkimus laikinai okupuotose Ukrainos ir Sakartvelo bei Moldovos teritorijose ir ragina visas tarptautines ir Europos Sąjungos institucijas bei jų valstybes nares susilaikyti nuo bet kokios formos balsavimo, referendumų ir „išrinktų“ asmenų teisėtumo pripažinimo Krymo, Luhansko ir Donecko regionų ir Sakartvelo Abchazijos, Cchinvalio (Pietų Osetijos) regionų teritorijose; pripažįsta, kad Moldovos piliečiai turi naudotis savo teise laisvai judėti savo šalyje, netaikant neteisėtų kontrolės apribojimų, ir gyventi nepatirdami grėsmių savo gyvybei, būti apsaugoti nuo Tiraspolio separatistų nepripažintų struktūrų atliekamos neteisėtos kratos ar arešto savo nuožiūra – tai turėtų būti laikoma prioritetu, palyginti su kitais konflikto sprendimo elementais; |
| --- | --- |

54.

| 55. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, už kaimynystę ir plėtrą atsakingam Komisijos nariui, ES valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių Vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

55.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 361/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 361/10

---

REZOLIUCIJA

dėl švietimo ir ekonomikos sinergijos ES ir Rytų partnerystės šalyse

(2021/C 361/02)

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

| — | atsižvelgdama į Rytų kaimynystės politikos plėtrą nuo 2004 m. ir jos Rytų partnerystės komponentą nuo 2009 m., ypač į Komisijos pažangos ataskaitas dėl jos įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Rytų kaimynystės politikos plėtrą nuo 2004 m. ir jos Rytų partnerystės komponentą nuo 2009 m., ypač į Komisijos pažangos ataskaitas dėl jos įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdama į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 5 ir 6 straipsnius, taip pat į 145–149 straipsnius (IX antraštinė dalis – Užimtumas) ir 166 bei 165 straipsnius (XII antraštinė dalis – Švietimas, profesinis mokymas, jaunimas ir sportas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 5 ir 6 straipsnius, taip pat į 145–149 straipsnius (IX antraštinė dalis – Užimtumas) ir 166 bei 165 straipsnius (XII antraštinė dalis – Švietimas, profesinis mokymas, jaunimas ir sportas),

| — | atsižvelgdama į ES ir Sakartvelo (Gruzijos) (1), ES ir Moldovos (2), ES ir Ukrainos (3) asociacijos susitarimus, įskaitant išsamias ir visapusiškas laisvosios prekybos erdves, ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą (4) bei ES ir Azerbaidžano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES ir Sakartvelo (Gruzijos) (1), ES ir Moldovos (2), ES ir Ukrainos (3) asociacijos susitarimus, įskaitant išsamias ir visapusiškas laisvosios prekybos erdves, ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą (4) bei ES ir Azerbaidžano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (5),

| — | atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą (paskutinį kartą keistas 2018 m. birželio 26 d.) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą (paskutinį kartą keistas 2018 m. birželio 26 d.) (6),

| — | atsižvelgdama į 2017 m. birželio 9 d. Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Rytų partnerystė: 20 tikslų iki 2020 m. Dėmesys pagrindiniams prioritetams ir apčiuopiamiems rezultatams“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. birželio 9 d. Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Rytų partnerystė: 20 tikslų iki 2020 m. Dėmesys pagrindiniams prioritetams ir apčiuopiamiems rezultatams“,

| — | atsižvelgdama į 2020 m. kovo 18 d. Komisijos bei Komisijos pirmininkės pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Rytų partnerystės politika po 2020 m. Atsparumo stiprinimas. Visiems naudinga Rytų partnerystė“ ir į 2020 m. gegužės 11 d. Tarybos išvadas dėl Rytų partnerystės politikos po 2020 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. kovo 18 d. Komisijos bei Komisijos pirmininkės pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Rytų partnerystės politika po 2020 m. Atsparumo stiprinimas. Visiems naudinga Rytų partnerystė“ ir į 2020 m. gegužės 11 d. Tarybos išvadas dėl Rytų partnerystės politikos po 2020 m.,

| — | atsižvelgdama į 2020 m. birželio 12 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos biuro žinutę 2020 m. birželio 18 d. vykusios Rytų partnerystės lyderių vaizdo konferencijos proga, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. birželio 12 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos biuro žinutę 2020 m. birželio 18 d. vykusios Rytų partnerystės lyderių vaizdo konferencijos proga,

| — | atsižvelgdama į 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2020 m. birželio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2020 m. birželio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (7),

| — | atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos Pirmininko Šarlio Mišelio pastabas po 2020 m. birželio 18 d. vykusios Rytų partnerystės lyderių vaizdo konferencijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos Pirmininko Šarlio Mišelio pastabas po 2020 m. birželio 18 d. vykusios Rytų partnerystės lyderių vaizdo konferencijos,

| — | atsižvelgdama į Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdžios institucijų konferencijos 2018–2020 m. veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdžios institucijų konferencijos 2018–2020 m. veiksmų planą,

| — | atsižvelgdama į EURONEST parlamentinės asamblėjos 2019 m. gruodžio 9 d. rezoliuciją „ES ir Rytų partnerystės šalių švietimo inovacijos ir švietimo reformos: iššūkiai ir galimybės“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į EURONEST parlamentinės asamblėjos 2019 m. gruodžio 9 d. rezoliuciją „ES ir Rytų partnerystės šalių švietimo inovacijos ir švietimo reformos: iššūkiai ir galimybės“ (8),

| — | atsižvelgdama į 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais priimtą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., ypač į 4-ąjį darnaus vystymosi tikslą užtikrinti įtraukų ir teisingą kokybišką švietimą ir skatinti mokymosi visą gyvenimą galimybes visiems, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais priimtą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., ypač į 4-ąjį darnaus vystymosi tikslą užtikrinti įtraukų ir teisingą kokybišką švietimą ir skatinti mokymosi visą gyvenimą galimybes visiems,

| — | atsižvelgdama į Europos socialinių teisių ramstį, kurį 2017 m. lapkričio 17 d. Geteborge įvykusiame socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime deramo darbo vietų ir ekonomikos augimo klausimais paskelbė Europos Parlamentas, Taryba ir Europos Komisija, ypač į 1 ramstį dėl visų teisės į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, siekiant išlaikyti ir įgyti įgūdžius, kurie leistų visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime ir sėkmingai valdyti pokyčius darbo rinkoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos socialinių teisių ramstį, kurį 2017 m. lapkričio 17 d. Geteborge įvykusiame socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime deramo darbo vietų ir ekonomikos augimo klausimais paskelbė Europos Parlamentas, Taryba ir Europos Komisija, ypač į 1 ramstį dėl visų teisės į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, siekiant išlaikyti ir įgyti įgūdžius, kurie leistų visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime ir sėkmingai valdyti pokyčius darbo rinkoje,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ (9),

| — | atsižvelgdama į 2016 m. kovo 22 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl abipusio profesinių kvalifikacijų, darbo patirties ir universiteto diplomų pripažinimo pagal Bolonijos procesą (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. kovo 22 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl abipusio profesinių kvalifikacijų, darbo patirties ir universiteto diplomų pripažinimo pagal Bolonijos procesą (10),

| — | atsižvelgdama į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Analitinis naujos Europos įgūdžių darbotvarkės pagrindimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Analitinis naujos Europos įgūdžių darbotvarkės pagrindimas“,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“ (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“ (COM(2016)0381),

| — | atsižvelgdama į 2016 m. gruodžio 7 d. Komisijos komunikatą „Švietimo tobulinimas ir modernizavimas“ (COM(2016)0941), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. gruodžio 7 d. Komisijos komunikatą „Švietimo tobulinimas ir modernizavimas“ (COM(2016)0941),

| — | atsižvelgdama į 2018 m. sausio 17 d. Komisijos komunikatą dėl skaitmeninio švietimo veiksmų plano (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2018 m. sausio 17 d. Komisijos komunikatą dėl skaitmeninio švietimo veiksmų plano (COM(2018)0022),

| — | atsižvelgdama į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „2021–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų planas. Švietimo ir mokymo pritaikymas skaitmeniniam amžiui“ (COM(2020) 624), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „2021–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų planas. Švietimo ir mokymo pritaikymas skaitmeniniam amžiui“ (COM(2020) 624),

| — | atsižvelgdama į 2018 m. sausio 17 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto (COM(2018)0023), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2018 m. sausio 17 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto (COM(2018)0023),

| — | atsižvelgdama į 2018 m. sausio 17 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų (COM(2018)0024), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2018 m. sausio 17 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų (COM(2018)0024),

| — | atsižvelgdama į 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo, švietimo ir kultūros politikos vaidmuo kuriant stipresnę Europą“ (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2018 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo, švietimo ir kultūros politikos vaidmuo kuriant stipresnę Europą“ (COM(2018)0268),

| — | atsižvelgdama į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „Europos švietimo erdvės sukūrimas iki 2025 m.“ (COM(2020) 625), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „Europos švietimo erdvės sukūrimas iki 2025 m.“ (COM(2020) 625),

| — | atsižvelgdama į 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendaciją dėl aukštojo mokslo, vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijų bei mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendaciją dėl aukštojo mokslo, vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijų bei mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo (11),

| — | atsižvelgdama į 2020 m. lapkričio 19 d. ministrų komunikatą po Europos aukštojo mokslo erdvės ministrų susitikimo Romoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. lapkričio 19 d. ministrų komunikatą po Europos aukštojo mokslo erdvės ministrų susitikimo Romoje,

| — | atsižvelgdama į savo 2018 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją „Švietimas skaitmeniniame amžiuje: ES politikos formavimo iššūkiai, galimybės ir pamokos“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 2018 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją „Švietimas skaitmeniniame amžiuje: ES politikos formavimo iššūkiai, galimybės ir pamokos“ (12),

| — | atsižvelgdama į 2020 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010) 2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010) 2020),

| — | atsižvelgdama į 2020 m. gegužės 5 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. gegužės 5 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių,

| — | atsižvelgdama į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „2021–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų planas. Švietimo ir mokymo pritaikymas prie skaitmeninio amžiaus“ (COM(2020)0624), kuriuo grindžiamas 2018–2020 m. Skaitmeninio švietimo veiksmų planas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „2021–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų planas. Švietimo ir mokymo pritaikymas prie skaitmeninio amžiaus“ (COM(2020)0624), kuriuo grindžiamas 2018–2020 m. Skaitmeninio švietimo veiksmų planas,

| — | atsižvelgdama į 1958 m. birželio 25 d. Tarptautinės darbo organizacijos Konvenciją dėl diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1958 m. birželio 25 d. Tarptautinės darbo organizacijos Konvenciją dėl diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje,

| — | atsižvelgdama į 1975 m. birželio 23 d. Tarptautinės darbo organizacijos Konvenciją dėl profesinio orientavimo ir profesinio rengimo ugdant žmogaus išgales, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1975 m. birželio 23 d. Tarptautinės darbo organizacijos Konvenciją dėl profesinio orientavimo ir profesinio rengimo ugdant žmogaus išgales,

| — | atsižvelgdama į 2020 m. vasario 26 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2020)0070) ir į 2020 m. gegužės 5 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę ir į 2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliuciją dėl šio pasiūlymo (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. vasario 26 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2020)0070) ir į 2020 m. gegužės 5 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę ir į 2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliuciją dėl šio pasiūlymo (13),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos pramonės strategija“ (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos pramonės strategija“ (COM(2020)0102),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 27 d. Komisijos komunikatą „Proga Europai atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai“ (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 27 d. Komisijos komunikatą „Proga Europai atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai“ (COM(2020)0456),

| — | atsižvelgdama į 2020 m. liepos 21 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir į 2020 m. liepos 23 d. Parlamento rezoliuciją dėl 2020 m. liepos 17–21 d. neeilinio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų (14) ir į 2020 m. gruodžio 10–11 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. liepos 21 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir į 2020 m. liepos 23 d. Parlamento rezoliuciją dėl 2020 m. liepos 17–21 d. neeilinio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų (14) ir į 2020 m. gruodžio 10–11 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdama į Komisijos ataskaitą dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims įgyvendinimo 2019 m. (COM(2020) 296), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Komisijos ataskaitą dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims įgyvendinimo 2019 m. (COM(2020) 296),

| — | atsižvelgdama į Europos investicijų banko 2018 m. metinę ataskaitą dėl Rytų partnerystės techninės pagalbos patikos fondo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos investicijų banko 2018 m. metinę ataskaitą dėl Rytų partnerystės techninės pagalbos patikos fondo,

| — | atsižvelgdama į 2018 m. liepos 6 d. Komisijos pasiūlymo parengti skaitmeninio švietimo veiksmų planą 2021–2027 m. (COM(2018) 434), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2018 m. liepos 6 d. Komisijos pasiūlymo parengti skaitmeninio švietimo veiksmų planą 2021–2027 m. (COM(2018) 434),

| — | atsižvelgdama į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą, kuriame išdėstytas Europos žaliasis kursas, ypač daug dėmesio skiriant aplinkos, energetikos ir klimato srities partnerystės su Rytų partnerystės valstybėmis užtikrinimui (COM(2019) 640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą, kuriame išdėstytas Europos žaliasis kursas, ypač daug dėmesio skiriant aplinkos, energetikos ir klimato srities partnerystės su Rytų partnerystės valstybėmis užtikrinimui (COM(2019) 640),

| — | atsižvelgdama į 2017 m. rugsėjo 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1601, kuriuo sukuriamas Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF), EDVF garantija ir EDVF garantijų fondas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. rugsėjo 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1601, kuriuo sukuriamas Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF), EDVF garantija ir EDVF garantijų fondas,

| — | atsižvelgdama į 2020 m. gegužės 28 d. Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (COM(2020) 408), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. gegužės 28 d. Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (COM(2020) 408),

| — | atsižvelgdama į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiaus klimato susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiaus klimato susitarimą,

| — | atsižvelgdama į 2021 m. sausio 19 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai „Vieningas kovos su COVID-19 frontas“, visų pirma siekiant užtikrinti prieigą prie dalies iš 2,3 mlrd. dozių, kurias ES skiria Rytų partnerystės šalims (COM(2021) 35), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2021 m. sausio 19 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai ir Tarybai „Vieningas kovos su COVID-19 frontas“, visų pirma siekiant užtikrinti prieigą prie dalies iš 2,3 mlrd. dozių, kurias ES skiria Rytų partnerystės šalims (COM(2021) 35),

| — | atsižvelgdama į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ (COM(2020) 103), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ (COM(2020) 103),

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento 2019 m. spalio 10 d. rezoliuciją dėl užsienio šalių kišimosi į rinkimus bei dezinformacijos vykstant nacionaliniams ir Europos demokratiniams procesams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento 2019 m. spalio 10 d. rezoliuciją dėl užsienio šalių kišimosi į rinkimus bei dezinformacijos vykstant nacionaliniams ir Europos demokratiniams procesams,

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento savo 2019 m. rugsėjo 19 d. rezoliuciją dėl Europos atminimo svarbos Europos ateičiai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento savo 2019 m. rugsėjo 19 d. rezoliuciją dėl Europos atminimo svarbos Europos ateičiai,

| — | atsižvelgdama į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą dėl naujo žiedinės ekonomikos veiksmų plano (COM(2020) 98), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą dėl naujo žiedinės ekonomikos veiksmų plano (COM(2020) 98),

| — | atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) (2009/C119/02), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) (2009/C119/02),

| — | atsižvelgdama į 2020 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos susitarimą dėl preliminaraus susitarimo dėl 2021–2027 m. programos „ES – sveikatos labui“ (COM(2020) 405), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos susitarimą dėl preliminaraus susitarimo dėl 2021–2027 m. programos „ES – sveikatos labui“ (COM(2020) 405),

| A. | kadangi Rytų partneryste, pradėta 2009 m. kaip bendra politikos iniciatyva, siekiama gilinti ir stiprinti ES, jos valstybių narių ir šešių rytinių kaimyninių šalių (Armėnijos, Azerbaidžano, Baltarusijos, Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos) santykius; |
| --- | --- |

A.

kadangi Rytų partneryste, pradėta 2009 m. kaip bendra politikos iniciatyva, siekiama gilinti ir stiprinti ES, jos valstybių narių ir šešių rytinių kaimyninių šalių (Armėnijos, Azerbaidžano, Baltarusijos, Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos) santykius;

| B. | kadangi kolektyvinės pastangos pagal Rytų partnerystės projektą jau davė didelės apčiuopiamos naudos Europos žmonėms, įskaitant didesnę prekybą, judumą, didesnį ekonominį vystymąsi, daugiau žmonių tarpusavio ryšių ir geresnę gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

B.

kadangi kolektyvinės pastangos pagal Rytų partnerystės projektą jau davė didelės apčiuopiamos naudos Europos žmonėms, įskaitant didesnę prekybą, judumą, didesnį ekonominį vystymąsi, daugiau žmonių tarpusavio ryšių ir geresnę gyvenimo kokybę;

| C. | kadangi strategijoje „Rytų partnerystės politika po 2020 m.“, kurią pateikė Komisija ir Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai, pabrėžiama tvaraus vystymosi stabilizavimo svarba, kuris pasiektas investuojant į ekonomikos modernizavimą, ypatingą dėmesį skiriant jaunimui ir nedarbui, siekiant skatinti gerovę visoje Europoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi strategijoje „Rytų partnerystės politika po 2020 m.“, kurią pateikė Komisija ir Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai, pabrėžiama tvaraus vystymosi stabilizavimo svarba, kuris pasiektas investuojant į ekonomikos modernizavimą, ypatingą dėmesį skiriant jaunimui ir nedarbui, siekiant skatinti gerovę visoje Europoje;

| D. | kadangi ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijoje (JOIN(2016) 29) įsipareigojama remti aktyvius kultūrinius ir socialinius ES ir jos Rytų partnerių mainus, įtraukti piliečius, valstybės veikėjus ir kultūros veikėjus, stiprinti pilietinę visuomenę ir suteikti daugiau ekonominių galimybių; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijoje (JOIN(2016) 29) įsipareigojama remti aktyvius kultūrinius ir socialinius ES ir jos Rytų partnerių mainus, įtraukti piliečius, valstybės veikėjus ir kultūros veikėjus, stiprinti pilietinę visuomenę ir suteikti daugiau ekonominių galimybių;

| E. | kadangi teisė į mokslą įtvirtinta Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 26 straipsnyje, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 14 straipsnyje ir Europos Tarybos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos protokolo dėl teisės į mokslą 2 straipsnyje; |
| --- | --- |

E.

kadangi teisė į mokslą įtvirtinta Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 26 straipsnyje, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 14 straipsnyje ir Europos Tarybos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos protokolo dėl teisės į mokslą 2 straipsnyje;

| F. | kadangi žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės yra neatskiriama visų pagrindinių Rytų partnerystės bendradarbiavimo sričių dalis ir kiekvienai šaliai nustatomi konkretūs prioritetai; kadangi mažumų, įskaitant LGBTI asmenis, žmogaus teisių apsauga nuo visų formų netolerancijos ir diskriminacijos yra tiesiogiai susijusi su galimybe gyventojams gauti kokybišką išsilavinimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės yra neatskiriama visų pagrindinių Rytų partnerystės bendradarbiavimo sričių dalis ir kiekvienai šaliai nustatomi konkretūs prioritetai; kadangi mažumų, įskaitant LGBTI asmenis, žmogaus teisių apsauga nuo visų formų netolerancijos ir diskriminacijos yra tiesiogiai susijusi su galimybe gyventojams gauti kokybišką išsilavinimą;

| G. | kadangi teisė dirbti ir užsiimti laisvai pasirinkta ar priimta profesija yra įtvirtinta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 15 straipsnyje; |
| --- | --- |

G.

kadangi teisė dirbti ir užsiimti laisvai pasirinkta ar priimta profesija yra įtvirtinta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 15 straipsnyje;

| H. | kadangi ES valstybės narės savo ekonominę politiką ir užimtumo skatinimą turi vertinti kaip bendro intereso reikalą ir atitinkamai koordinuoti savo veiksmus Taryboje; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES valstybės narės savo ekonominę politiką ir užimtumo skatinimą turi vertinti kaip bendro intereso reikalą ir atitinkamai koordinuoti savo veiksmus Taryboje;

| I. | kadangi ES bendradarbiauja su valstybėmis narėmis siekdama įgyvendinti suderintą Europos užimtumo strategiją, skatindama jų bendradarbiavimą ir remdama bei vertindama jų pastangas, pvz., per Europos semestrą, užimtumo gaires ir nacionalinės politikos stebėseną, pasitelkiant bendrą užimtumo ataskaitą, nacionalines reformų programas ir konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES bendradarbiauja su valstybėmis narėmis siekdama įgyvendinti suderintą Europos užimtumo strategiją, skatindama jų bendradarbiavimą ir remdama bei vertindama jų pastangas, pvz., per Europos semestrą, užimtumo gaires ir nacionalinės politikos stebėseną, pasitelkiant bendrą užimtumo ataskaitą, nacionalines reformų programas ir konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

| J. | kadangi ES turi prisidėti prie kokybiško švietimo, profesinio mokymo ir jaunimo politikos skatinimo, taip pat prie švietimo prieinamumo visiems, skatindama savo valstybes nares ir, prireikus, remdama, koordinuodama ir papildydama jų veiksmus; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES turi prisidėti prie kokybiško švietimo, profesinio mokymo ir jaunimo politikos skatinimo, taip pat prie švietimo prieinamumo visiems, skatindama savo valstybes nares ir, prireikus, remdama, koordinuodama ir papildydama jų veiksmus;

| K. | kadangi Europos socialinių teisių ramstyje, kuriam 2017 m. lapkričio 16 d. pritarė Taryba, Parlamentas ir Komisija, pabrėžiama švietimo, mokymo, mokymosi visą gyvenimą, lygių galimybių, neatsižvelgiant į lytį, rasinę ar etninę kilmę, religiją ar tikėjimą, negalią, amžių ar seksualinę orientaciją, svarba, aktyvi parama įsidarbinant ir tinkamos darbo sąlygos, ir itin akcentuojama, kad jaunimas turi teisę į tolesnį mokymąsi, gamybinę praktiką, stažuotę ar geros kokybės darbo pasiūlymą per keturis mėnesius nuo darbo netekimo ar mokyklos baigimo, taip pat jame pabrėžiama, kad vaikai turi teisę į ankstyvą mokslą; |
| --- | --- |

K.

kadangi Europos socialinių teisių ramstyje, kuriam 2017 m. lapkričio 16 d. pritarė Taryba, Parlamentas ir Komisija, pabrėžiama švietimo, mokymo, mokymosi visą gyvenimą, lygių galimybių, neatsižvelgiant į lytį, rasinę ar etninę kilmę, religiją ar tikėjimą, negalią, amžių ar seksualinę orientaciją, svarba, aktyvi parama įsidarbinant ir tinkamos darbo sąlygos, ir itin akcentuojama, kad jaunimas turi teisę į tolesnį mokymąsi, gamybinę praktiką, stažuotę ar geros kokybės darbo pasiūlymą per keturis mėnesius nuo darbo netekimo ar mokyklos baigimo, taip pat jame pabrėžiama, kad vaikai turi teisę į ankstyvą mokslą;

| L. | kadangi Komisija pasiūlė sudaryti sąlygas Europos švietimo erdvei veikti, kad ja būtų galima pakeisti Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą („ET 2020“) ir kad ji toliau būtų forumas, kuriame dalyvaujančios šalys galėtų keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, mokytis viena iš kitos, kaupti ir skleisti žinias ir daryti pažangą įgyvendinant švietimo politikos reformas nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis; kadangi naujoji programa „ET 2020“ taip pat turėtų būti grindžiama mokymosi visą gyvenimą požiūriu, kuriuo būtų atsižvelgiama į rezultatus nuo ankstyvosios vaikystės iki suaugusiųjų profesinio mokymo bei aukštojo mokslo ir kuri apimtų visų sričių ir visų formų mokymąsi (formalųjį, neformalųjį mokymąsi ir savišvietą); |
| --- | --- |

L.

kadangi Komisija pasiūlė sudaryti sąlygas Europos švietimo erdvei veikti, kad ja būtų galima pakeisti Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą („ET 2020“) ir kad ji toliau būtų forumas, kuriame dalyvaujančios šalys galėtų keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, mokytis viena iš kitos, kaupti ir skleisti žinias ir daryti pažangą įgyvendinant švietimo politikos reformas nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis; kadangi naujoji programa „ET 2020“ taip pat turėtų būti grindžiama mokymosi visą gyvenimą požiūriu, kuriuo būtų atsižvelgiama į rezultatus nuo ankstyvosios vaikystės iki suaugusiųjų profesinio mokymo bei aukštojo mokslo ir kuri apimtų visų sričių ir visų formų mokymąsi (formalųjį, neformalųjį mokymąsi ir savišvietą);

| M. | kadangi Komisija šiuo metu rengia pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl pradinio ir vidurinio mokymo internetu ir nuotoliniu būdu, daugiausia dėmesio skiriant ES masto bendram supratimui, kaip iki 2021 m. pabaigos užtikrinti, kad nuotolinis, internetinis ir mišrusis mokymasis būtų veiksmingas, įtraukus ir įtraukiantis; |
| --- | --- |

M.

kadangi Komisija šiuo metu rengia pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl pradinio ir vidurinio mokymo internetu ir nuotoliniu būdu, daugiausia dėmesio skiriant ES masto bendram supratimui, kaip iki 2021 m. pabaigos užtikrinti, kad nuotolinis, internetinis ir mišrusis mokymasis būtų veiksmingas, įtraukus ir įtraukiantis;

| N. | kadangi šiuo metu rengiama Tarybos rekomendacija dėl veiksnių, skatinančių sėkmingą švietimą iki 2022 m.; |
| --- | --- |

N.

kadangi šiuo metu rengiama Tarybos rekomendacija dėl veiksnių, skatinančių sėkmingą švietimą iki 2022 m.;

| O. | kadangi COVID-19 krizė lėmė precedento neturintį masinį perėjimą prie mokymosi internetu, mokymo ir nuotolinio darbo metodų, kuriems reikia novatoriškų nuotolinio mokymosi sprendimų ir palankios ilgalaikės skaitmeninės transformacijos, suvokiant riziką, kad dideli technologijų prieinamumo skirtumai gali paveikti studentų ir darbuotojų pasiekimus; |
| --- | --- |

O.

kadangi COVID-19 krizė lėmė precedento neturintį masinį perėjimą prie mokymosi internetu, mokymo ir nuotolinio darbo metodų, kuriems reikia novatoriškų nuotolinio mokymosi sprendimų ir palankios ilgalaikės skaitmeninės transformacijos, suvokiant riziką, kad dideli technologijų prieinamumo skirtumai gali paveikti studentų ir darbuotojų pasiekimus;

| P. | kadangi ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo, socialinės lygybės ir įtraukties strategijoje „Europa 2020“ pabrėžiama, kaip svarbu, kad ES valstybės narės visais lygmenimis didintų savo investicijas į švietimo ir mokymo politiką; |
| --- | --- |

P.

kadangi ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo, socialinės lygybės ir įtraukties strategijoje „Europa 2020“ pabrėžiama, kaip svarbu, kad ES valstybės narės visais lygmenimis didintų savo investicijas į švietimo ir mokymo politiką;

| Q. | kadangi Komisija šiuo metu rengia pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl skaitmeninių įgūdžių ugdymo švietimo ir mokymo srityje ir bendradarbiauja su verslo sektoriumi, kad nustatytų ir atnaujintų atsirandančius įgūdžių poreikius; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Komisija šiuo metu rengia pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl skaitmeninių įgūdžių ugdymo švietimo ir mokymo srityje ir bendradarbiauja su verslo sektoriumi, kad nustatytų ir atnaujintų atsirandančius įgūdžių poreikius;

| R. | kadangi nuolatinis akademinio bei profesinio mokymo įstaigų teikiamų kvalifikacijų ir sparčiai kintančių darbo rinkos poreikių, kuriuos pastaraisiais metais paveikė informacinių ir ryšių technologijų ir viso tretinio sektoriaus plėtra, neatitikimas tebėra didelis iššūkis kai kurioms ES valstybėms narėms ir dar labiau Rytų partnerėms; |
| --- | --- |

R.

kadangi nuolatinis akademinio bei profesinio mokymo įstaigų teikiamų kvalifikacijų ir sparčiai kintančių darbo rinkos poreikių, kuriuos pastaraisiais metais paveikė informacinių ir ryšių technologijų ir viso tretinio sektoriaus plėtra, neatitikimas tebėra didelis iššūkis kai kurioms ES valstybėms narėms ir dar labiau Rytų partnerėms;

| S. | kadangi reguliarus ir esminis konsultavimas ir bendradarbiavimas nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, įtraukiant suinteresuotuosius subjektus, pvz., švietimo ir mokymo įstaigas, pilietinės visuomenės organizacijas, įmones, socialinius partnerius, užimtumo agentūras ir patį jaunimą, yra labai svarbūs mažinant šią neatitiktį; |
| --- | --- |

S.

kadangi reguliarus ir esminis konsultavimas ir bendradarbiavimas nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, įtraukiant suinteresuotuosius subjektus, pvz., švietimo ir mokymo įstaigas, pilietinės visuomenės organizacijas, įmones, socialinius partnerius, užimtumo agentūras ir patį jaunimą, yra labai svarbūs mažinant šią neatitiktį;

| T. | kadangi pagal persvarstytos Rytų partnerystės daugiašalės struktūros 4-ąją platformą (judumas ir žmonių tarpusavio ryšiai) siekiama didinti Rytų partnerystės šalių dalyvavimą tokiose ES programų srityse kaip švietimas, moksliniai tyrimai ir inovacijos, ir ja siekiama skatinti švietimo ir mokymo institucijų, aukštojo mokslo įstaigų, mokyklų ir mokslinių tyrimų įstaigų bendradarbiavimą, taip pat gilinti žinias ir skatinti keitimąsi geriausia praktika šiose srityse; |
| --- | --- |

T.

kadangi pagal persvarstytos Rytų partnerystės daugiašalės struktūros 4-ąją platformą (judumas ir žmonių tarpusavio ryšiai) siekiama didinti Rytų partnerystės šalių dalyvavimą tokiose ES programų srityse kaip švietimas, moksliniai tyrimai ir inovacijos, ir ja siekiama skatinti švietimo ir mokymo institucijų, aukštojo mokslo įstaigų, mokyklų ir mokslinių tyrimų įstaigų bendradarbiavimą, taip pat gilinti žinias ir skatinti keitimąsi geriausia praktika šiose srityse;

| U. | kadangi ES, jos valstybės narės ir Rytų partnerės turi ginti savo piliečių teises į kokybišką švietimą, pameistrystę ir stažuotes, taip pat į sąžiningas galimybes įtraukioje darbo rinkoje, kad jie savo ruožtu galėtų prisidėti prie konkurencingos ir tvarios Europos ekonomikos; |
| --- | --- |

U.

kadangi ES, jos valstybės narės ir Rytų partnerės turi ginti savo piliečių teises į kokybišką švietimą, pameistrystę ir stažuotes, taip pat į sąžiningas galimybes įtraukioje darbo rinkoje, kad jie savo ruožtu galėtų prisidėti prie konkurencingos ir tvarios Europos ekonomikos;

| V. | kadangi Nauja įgūdžių darbotvarkė yra penkerių metų planas, kuris padės ES piliečiams įgyti daugiau ir geresnių įgūdžių ir juos panaudoti, sudarant jiems sąlygas rasti kokybiškas darbo vietas ir taip stiprinti tvarų konkurencingumą, kaip nustatyta Europos žaliajame kurse; kadangi šia darbotvarke taip pat bus užtikrintos lygios galimybės, praktiškai įgyvendintas pirmasis Europos socialinių teisių ramsčio principas (visoje ES visiems asmenims suteikiama galimybė naudotis švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą galimybėmis) ir didinamas atsparumas, kad ES valstybės narės galėtų reaguoti į krizes, remdamosi COVID-19 pandemijos metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

V.

kadangi Nauja įgūdžių darbotvarkė yra penkerių metų planas, kuris padės ES piliečiams įgyti daugiau ir geresnių įgūdžių ir juos panaudoti, sudarant jiems sąlygas rasti kokybiškas darbo vietas ir taip stiprinti tvarų konkurencingumą, kaip nustatyta Europos žaliajame kurse; kadangi šia darbotvarke taip pat bus užtikrintos lygios galimybės, praktiškai įgyvendintas pirmasis Europos socialinių teisių ramsčio principas (visoje ES visiems asmenims suteikiama galimybė naudotis švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą galimybėmis) ir didinamas atsparumas, kad ES valstybės narės galėtų reaguoti į krizes, remdamosi COVID-19 pandemijos metu įgyta patirtimi;

| W. | kadangi COVID-19 pandemija sukėlė sumaištį ES gyventojų šeimose, darbuotojų ir įmonių tarpe, todėl reikia imtis precedento neturinčio atsako; |
| --- | --- |

W.

kadangi COVID-19 pandemija sukėlė sumaištį ES gyventojų šeimose, darbuotojų ir įmonių tarpe, todėl reikia imtis precedento neturinčio atsako;

| X. | kadangi ES turi transformuoti įgūdžius profesinio rengimo ir mokymo srityje, siekdama užtikrinti, kad žmonės galėtų klestėti žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos metu, ir sudarydama jiems palankesnes sąlygas atsigauti nuo COVID-19 pandemijos socialinių ir ekonominių padarinių; |
| --- | --- |

X.

kadangi ES turi transformuoti įgūdžius profesinio rengimo ir mokymo srityje, siekdama užtikrinti, kad žmonės galėtų klestėti žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos metu, ir sudarydama jiems palankesnes sąlygas atsigauti nuo COVID-19 pandemijos socialinių ir ekonominių padarinių;

| Y. | kadangi labai svarbu, kad ES valstybių narių ir jų Rytų partnerių Vyriausybės įvertintų esamos darbo jėgos įgūdžių spragas ir daug investuotų į tai, kad šis trūkumas būtų panaikintas; |
| --- | --- |

Y.

kadangi labai svarbu, kad ES valstybių narių ir jų Rytų partnerių Vyriausybės įvertintų esamos darbo jėgos įgūdžių spragas ir daug investuotų į tai, kad šis trūkumas būtų panaikintas;

| Z. | kadangi šis atsigavimas turi būti grindžiamas Europos žaliuoju kursu, Europos skaitmenine darbotvarke ir naująja Europos pramonės strategija, kad po COVID-19 krizės valstybių narių ekonomika taptų stipresnė, atsparesnė, tvaresnė ir konkurencingesnė ir galėtų vykdyti dvejopą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ir skaitmeninės lyderystės; |
| --- | --- |

Z.

kadangi šis atsigavimas turi būti grindžiamas Europos žaliuoju kursu, Europos skaitmenine darbotvarke ir naująja Europos pramonės strategija, kad po COVID-19 krizės valstybių narių ekonomika taptų stipresnė, atsparesnė, tvaresnė ir konkurencingesnė ir galėtų vykdyti dvejopą perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ir skaitmeninės lyderystės;

| 1. | primena, kad 2017 m. lapkričio 24 d. Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo bendroje deklaracijoje pabrėžiamas dalyvių įsipareigojimas aktyviai bendradarbiauti su visais partneriais modernizuojant švietimo ir mokymo, mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemas ir didesnį dėmesį skirti jaunimo rėmimui ir įgalėjimui; |
| --- | --- |

1.

primena, kad 2017 m. lapkričio 24 d. Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo bendroje deklaracijoje pabrėžiamas dalyvių įsipareigojimas aktyviai bendradarbiauti su visais partneriais modernizuojant švietimo ir mokymo, mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemas ir didesnį dėmesį skirti jaunimo rėmimui ir įgalėjimui;

| 2. | ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres bendradarbiauti siekiant atsparios, tvarios ir integruotos ekonomikos, t. y. didinti investicijas į žmones, ypatingą dėmesį skiriant jaunimui, ir geriau susieti švietimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas su verslo sektoriaus poreikiais; |
| --- | --- |

2.

ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres bendradarbiauti siekiant atsparios, tvarios ir integruotos ekonomikos, t. y. didinti investicijas į žmones, ypatingą dėmesį skiriant jaunimui, ir geriau susieti švietimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas su verslo sektoriaus poreikiais;

| 3. | primygtinai ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres dėti daugiau pastangų siekiant keturių bendrų tikslų, atitinkančių programoje „ET 2020“ nustatytus prioritetus, ir juos toliau plėtoti Europos švietimo erdvėje, kurioje sudaromos sąlygos: mokymąsi visą gyvenimą ir judumą paversti tikrove, gerinti švietimo ir mokymo kokybę ir veiksmingumą, skatinti teisingumą, demokratines vertybes, socialinę sanglaudą ir aktyvų pilietiškumą ir visais švietimo ir mokymo lygmenimis stiprinti kūrybiškumą ir inovacijas, įskaitant verslumą; |
| --- | --- |

3.

primygtinai ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres dėti daugiau pastangų siekiant keturių bendrų tikslų, atitinkančių programoje „ET 2020“ nustatytus prioritetus, ir juos toliau plėtoti Europos švietimo erdvėje, kurioje sudaromos sąlygos: mokymąsi visą gyvenimą ir judumą paversti tikrove, gerinti švietimo ir mokymo kokybę ir veiksmingumą, skatinti teisingumą, demokratines vertybes, socialinę sanglaudą ir aktyvų pilietiškumą ir visais švietimo ir mokymo lygmenimis stiprinti kūrybiškumą ir inovacijas, įskaitant verslumą;

| 4. | primygtinai reikalauja, kad visi Europos gyventojai turėtų galimybę naudotis patraukliomis, novatoriškomis ir įtraukiomis kokybiškomis mokymosi visą gyvenimą programomis, nes įgūdžiai vis greičiau pasensta, o tokios programos didina besimokančiųjų galimybes gyvenime ir suteikia pagrindą aktyviam pilietiškumui, socialiniam judumui ir teisingesnei visuomenei; |
| --- | --- |

4.

primygtinai reikalauja, kad visi Europos gyventojai turėtų galimybę naudotis patraukliomis, novatoriškomis ir įtraukiomis kokybiškomis mokymosi visą gyvenimą programomis, nes įgūdžiai vis greičiau pasensta, o tokios programos didina besimokančiųjų galimybes gyvenime ir suteikia pagrindą aktyviam pilietiškumui, socialiniam judumui ir teisingesnei visuomenei;

| 5. | pabrėžia, kad gerai suderinta švietimo ir mokymosi visą gyvenimą politika atlieka pagrindinį vaidmenį geriau derinant darbo jėgos įgūdžius su ekonomikos poreikiais ir kad žmonės, turintys darbo rinkoje iš tiesų reikalingų įgūdžių, neišvengiamai turės geresnių užimtumo galimybių; pažymi, kad galimybė visiems gauti kokybišką išsilavinimą, įskaitant profesinį švietimą, yra labai svarbi suaugusiųjų švietimui ir įgūdžių ugdymui, kaip mokymosi visą gyvenimą metodo dalis; pabrėžia, kad labai svarbu įtraukti švietimo, verslo ir darbo jėgos vystymo lyderius siekiant sukurti sistemą, pagal kurią šalys galėtų veiksmingiau derinti švietimo sistemas ir vietos darbo rinkos poreikius; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad gerai suderinta švietimo ir mokymosi visą gyvenimą politika atlieka pagrindinį vaidmenį geriau derinant darbo jėgos įgūdžius su ekonomikos poreikiais ir kad žmonės, turintys darbo rinkoje iš tiesų reikalingų įgūdžių, neišvengiamai turės geresnių užimtumo galimybių; pažymi, kad galimybė visiems gauti kokybišką išsilavinimą, įskaitant profesinį švietimą, yra labai svarbi suaugusiųjų švietimui ir įgūdžių ugdymui, kaip mokymosi visą gyvenimą metodo dalis; pabrėžia, kad labai svarbu įtraukti švietimo, verslo ir darbo jėgos vystymo lyderius siekiant sukurti sistemą, pagal kurią šalys galėtų veiksmingiau derinti švietimo sistemas ir vietos darbo rinkos poreikius;

| 6. | pabrėžia, kad svarbu 2021–2027 m. laikotarpiu tęsti Europos kaimynystės priemonę (EKP) pagal naująją Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP), įskaitant mažiausiai 19,2 mlrd. EUR skyrimą Rytų kaimynystės projektams; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad svarbu 2021–2027 m. laikotarpiu tęsti Europos kaimynystės priemonę (EKP) pagal naująją Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP), įskaitant mažiausiai 19,2 mlrd. EUR skyrimą Rytų kaimynystės projektams;

| 7. | primygtinai reikalauja, kad švietimo reformos būtų atidžiai skatinamos, įgyvendinant pagrindines programas, pvz., programas „Erasmus+“, „Kūrybiška Europa“ ir „Europos horizontas“, kad ateityje būtų išvengta švietimo sistemų ir darbo rinkos paklausos Rytų partnerystės šalyse neatitikimų; |
| --- | --- |

7.

primygtinai reikalauja, kad švietimo reformos būtų atidžiai skatinamos, įgyvendinant pagrindines programas, pvz., programas „Erasmus+“, „Kūrybiška Europa“ ir „Europos horizontas“, kad ateityje būtų išvengta švietimo sistemų ir darbo rinkos paklausos Rytų partnerystės šalyse neatitikimų;

| 8. | ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres stiprinti žmonių tarpusavio ryšius ir pripažinti tarpvalstybinio judumo pagal Rytų partnerystės 4 platformos programą „Judumas ir žmonių tarpusavio ryšiai“ svarbą; |
| --- | --- |

8.

ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres stiprinti žmonių tarpusavio ryšius ir pripažinti tarpvalstybinio judumo pagal Rytų partnerystės 4 platformos programą „Judumas ir žmonių tarpusavio ryšiai“ svarbą;

| 9. | pabrėžia, kad svarbu skatinti daugiašališkumą, strateginius prioritetus ir pagrindinių tarptautinių įsipareigojimų ir tikslų, susijusių su klimato kaita, įskaitant darnaus vystymosi tikslus, Darbotvarkę iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimą, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad svarbu skatinti daugiašališkumą, strateginius prioritetus ir pagrindinių tarptautinių įsipareigojimų ir tikslų, susijusių su klimato kaita, įskaitant darnaus vystymosi tikslus, Darbotvarkę iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimą, įgyvendinimą;

| 10. | apgailestauja dėl lūkesčių, kad skaitmeninės švietimo ir mokymo technologijos apskritai pagerins ekonomikos ir švietimo sąveiką ir kad švietimo ir mokymo įstaigų investicijos į informacines ir ryšių technologijas duos gerų rezultatų; pabrėžia, kad reikia integruoti IRT į mokymo ir mokymosi procesus ir perorientuoti švietimą nuo žinių perdavimo prie bendro žinių kūrimo; tai turėtų apimti įvairius pokyčius, įskaitant didesnį mokyklų ir mokytojų savarankiškumą; naujų mišrių mokymosi formų įdiegimą, taip pat esmines mokinių vertinimo reformas, visada pirmenybę teikiant kontaktiniam mokymui, nes mokyklos atlieka švietėjišką vaidmenį, kurio negalima atlikti internete; |
| --- | --- |

10.

apgailestauja dėl lūkesčių, kad skaitmeninės švietimo ir mokymo technologijos apskritai pagerins ekonomikos ir švietimo sąveiką ir kad švietimo ir mokymo įstaigų investicijos į informacines ir ryšių technologijas duos gerų rezultatų; pabrėžia, kad reikia integruoti IRT į mokymo ir mokymosi procesus ir perorientuoti švietimą nuo žinių perdavimo prie bendro žinių kūrimo; tai turėtų apimti įvairius pokyčius, įskaitant didesnį mokyklų ir mokytojų savarankiškumą; naujų mišrių mokymosi formų įdiegimą, taip pat esmines mokinių vertinimo reformas, visada pirmenybę teikiant kontaktiniam mokymui, nes mokyklos atlieka švietėjišką vaidmenį, kurio negalima atlikti internete;

| 11. | pabrėžia, kad Rytų partnerystės šalys turi gerinti savo švietimo sistemų kokybę, visų pirma perkvalifikuodamos mokytojus ir modernizuodamos švietimo sistemą, kad ji būtų pritaikyta skaitmeniniam amžiui; giria Gruziją už lyderystę šioje srityje įgyvendinant 2018–2023 m. Švietimo reformos planą, kuriuo siekiama Gruzijos švietimo sistemą suderinti su Europos standartais, ypatingą dėmesį skiriant vidurinėms mokykloms ir profesinio mokymo centrams; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad Rytų partnerystės šalys turi gerinti savo švietimo sistemų kokybę, visų pirma perkvalifikuodamos mokytojus ir modernizuodamos švietimo sistemą, kad ji būtų pritaikyta skaitmeniniam amžiui; giria Gruziją už lyderystę šioje srityje įgyvendinant 2018–2023 m. Švietimo reformos planą, kuriuo siekiama Gruzijos švietimo sistemą suderinti su Europos standartais, ypatingą dėmesį skiriant vidurinėms mokykloms ir profesinio mokymo centrams;

| 12. | ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres stiprinti savo strategijas ir didinti investicijas į švietimo ir mokymo sistemas, kad būtų užtikrintas kokybiškas, prieinamas ir įtraukus švietimas, įskaitant profesinį rengimą ir mokymą, mokymąsi visą gyvenimą, kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, ypatingą dėmesį skiriant veiksmingos paramos darbuotojams ir bedarbiams teikimui ir visapusiškai išnaudojant informacinių ir ryšių technologijų teikiamas galimybes, įskaitant žiedinės ekonomikos naudą, kartu atsižvelgiant į skaitmeninės ir žaliosios kompetencijos reikalavimus; |
| --- | --- |

12.

ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres stiprinti savo strategijas ir didinti investicijas į švietimo ir mokymo sistemas, kad būtų užtikrintas kokybiškas, prieinamas ir įtraukus švietimas, įskaitant profesinį rengimą ir mokymą, mokymąsi visą gyvenimą, kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, ypatingą dėmesį skiriant veiksmingos paramos darbuotojams ir bedarbiams teikimui ir visapusiškai išnaudojant informacinių ir ryšių technologijų teikiamas galimybes, įskaitant žiedinės ekonomikos naudą, kartu atsižvelgiant į skaitmeninės ir žaliosios kompetencijos reikalavimus;

| 13. | ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres siekti šių tikslų užtikrinant geresnę infrastruktūrą, ryšius ir skaitmeninę įrangą, mokant mokytojus naudoti technologijas ir taikyti skaitmenines metodikas, taip pat propaguojant aukščiausios kokybės mokymosi turinį, patogias naudoti priemones ir saugias platformas, kuriose laikomasi privatumo ir etikos standartų ir didinamas atsparumas kibernetinėms grėsmėms; |
| --- | --- |

13.

ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres siekti šių tikslų užtikrinant geresnę infrastruktūrą, ryšius ir skaitmeninę įrangą, mokant mokytojus naudoti technologijas ir taikyti skaitmenines metodikas, taip pat propaguojant aukščiausios kokybės mokymosi turinį, patogias naudoti priemones ir saugias platformas, kuriose laikomasi privatumo ir etikos standartų ir didinamas atsparumas kibernetinėms grėsmėms;

| 14. | pažymi, kad judumas švietimo ir mokymosi tikslais skatina ugdyti bendruosius gebėjimus ir patirtį, kurie yra itin svarbūs aktyviam dalyvavimui darbo rinkoje ir apskritai visuomenėje, ir pabrėžia abipusio diplomų pripažinimo svarbą siekiant padidinti šį judumą; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad pavyzdinė ES švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ (2014–2020 m.) labai prisidėjo prie strateginės programos „ET 2020“, nes daugiau kaip keturiems milijonams europiečių ji suteikė galimybių studijuoti, mokytis ir įgyti patirties užsienyje, taigi mokymosi visą gyvenimą principas tapo realybe; ragina Komisiją išnagrinėti būdus, kaip padidinti jaunų studentų ir darbuotojų iš Rytų partnerystės šalių dalyvavimą ES judumo projektuose, įskaitant savanorišką veiklą; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad judumas švietimo ir mokymosi tikslais skatina ugdyti bendruosius gebėjimus ir patirtį, kurie yra itin svarbūs aktyviam dalyvavimui darbo rinkoje ir apskritai visuomenėje, ir pabrėžia abipusio diplomų pripažinimo svarbą siekiant padidinti šį judumą; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad pavyzdinė ES švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ (2014–2020 m.) labai prisidėjo prie strateginės programos „ET 2020“, nes daugiau kaip keturiems milijonams europiečių ji suteikė galimybių studijuoti, mokytis ir įgyti patirties užsienyje, taigi mokymosi visą gyvenimą principas tapo realybe; ragina Komisiją išnagrinėti būdus, kaip padidinti jaunų studentų ir darbuotojų iš Rytų partnerystės šalių dalyvavimą ES judumo projektuose, įskaitant savanorišką veiklą;

| 15. | pažymi, kad programos „Erasmus+“ laikotarpio vidurio vertinime atkreiptas dėmesys į teigiamą judumo poveikį besimokančių asmenų pasitikėjimui, nepriklausomybei, socialinei integracijai ir jų vėlesnei integracijai į darbo rinką ir kad programa prisidėjo prie europinės tapatybės jausmo kūrimo; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti daugiau žmonių tarpusavio ryšių, valstybių narių ir jų Rytų partnerių gavėjų tarpusavio mokymąsi ir plėtoti tarpusavio kultūrinius mainus, pasiektus plačiau naudojant programą „Erasmus+“; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad programos „Erasmus+“ laikotarpio vidurio vertinime atkreiptas dėmesys į teigiamą judumo poveikį besimokančių asmenų pasitikėjimui, nepriklausomybei, socialinei integracijai ir jų vėlesnei integracijai į darbo rinką ir kad programa prisidėjo prie europinės tapatybės jausmo kūrimo; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti daugiau žmonių tarpusavio ryšių, valstybių narių ir jų Rytų partnerių gavėjų tarpusavio mokymąsi ir plėtoti tarpusavio kultūrinius mainus, pasiektus plačiau naudojant programą „Erasmus+“;

| 16. | pažymi, kad pagal Pasirengimo narystei paramos priemonę turi būti teikiama ne tik finansinė parama, bet ir aiški socialinės, užimtumo ir integracijos į darbo rinką politikos sistema, siekiant parengti partnerius būsimai narystei Europos Sąjungoje ir remti jų stojimo procesą; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad pagal Pasirengimo narystei paramos priemonę turi būti teikiama ne tik finansinė parama, bet ir aiški socialinės, užimtumo ir integracijos į darbo rinką politikos sistema, siekiant parengti partnerius būsimai narystei Europos Sąjungoje ir remti jų stojimo procesą;

| 17. | primygtinai reikalauja, kad globalizuotoje švietimo, mokymo ir užimtumo aplinkoje jaunimas galėtų kuo geriau pasinaudoti visomis mokymosi galimybėmis visoje Europoje; todėl palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, kad programai „Erasmus+“ 2021–2027 m. laikotarpiu skirtas biudžetas būtų padidintas iki 30 mlrd. EUR ir kad daugiau dėmesio būtų skiriama mažiau galimybių turinčių asmenų įtraukčiai; |
| --- | --- |

17.

primygtinai reikalauja, kad globalizuotoje švietimo, mokymo ir užimtumo aplinkoje jaunimas galėtų kuo geriau pasinaudoti visomis mokymosi galimybėmis visoje Europoje; todėl palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, kad programai „Erasmus+“ 2021–2027 m. laikotarpiu skirtas biudžetas būtų padidintas iki 30 mlrd. EUR ir kad daugiau dėmesio būtų skiriama mažiau galimybių turinčių asmenų įtraukčiai;

| 18. | ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres dėti daugiau pastangų siekiant padėti žemos kvalifikacijos suaugusiesiems įgyti minimalaus raštingumo, skaičiavimo ir skaitmeninių įgūdžių, pvz., taikant tikslines finansines paskatas ir modulinio mokymosi galimybes, kad būtų skatinamas dalyvavimas mokymuose; |
| --- | --- |

18.

ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres dėti daugiau pastangų siekiant padėti žemos kvalifikacijos suaugusiesiems įgyti minimalaus raštingumo, skaičiavimo ir skaitmeninių įgūdžių, pvz., taikant tikslines finansines paskatas ir modulinio mokymosi galimybes, kad būtų skatinamas dalyvavimas mokymuose;

| 19. | ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres teikti paramą dvejinimo priemonės projektams teikiant viešojo administravimo ekspertines žinias Rytų partnerystės valstybėms tuo pat metu įgyvendinant veiklą, kuri apima praktinius seminarus, mokymo sesijas, ekspertų misijas, mokomuosius vizitus, stažuotes ir konsultacijas, siekiant parengti kvalifikuotą darbo jėgą įvairiose srityse, visų pirma skaitmeninės, žiedinės ir ekologiškos ekonomikos srityse; |
| --- | --- |

19.

ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres teikti paramą dvejinimo priemonės projektams teikiant viešojo administravimo ekspertines žinias Rytų partnerystės valstybėms tuo pat metu įgyvendinant veiklą, kuri apima praktinius seminarus, mokymo sesijas, ekspertų misijas, mokomuosius vizitus, stažuotes ir konsultacijas, siekiant parengti kvalifikuotą darbo jėgą įvairiose srityse, visų pirma skaitmeninės, žiedinės ir ekologiškos ekonomikos srityse;

| 20. | ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres specializuotuose universitetuose sukurti tikslines Rytų partnerystės programas ir elektroninę mokymo internetu kursų platformą, kurioje dėmesys būtų skiriamas Europos vertybėms ir teisinei valstybei, geram valdymui, viešajam administravimui ir korupcijos panaikinimui Rytų partnerystės šalyse; |
| --- | --- |

20.

ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres specializuotuose universitetuose sukurti tikslines Rytų partnerystės programas ir elektroninę mokymo internetu kursų platformą, kurioje dėmesys būtų skiriamas Europos vertybėms ir teisinei valstybei, geram valdymui, viešajam administravimui ir korupcijos panaikinimui Rytų partnerystės šalyse;

| 21. | remia ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimo akademinėje ir švietimo srityje stiprinimą, įskaitant Rytų partnerystės šalių tarpusavio bendradarbiavimą ir regioninės programos, kuria būtų remiami akademinės ir mokslinių tyrimų kompetencijos centrai regione, sukūrimą; |
| --- | --- |

21.

remia ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimo akademinėje ir švietimo srityje stiprinimą, įskaitant Rytų partnerystės šalių tarpusavio bendradarbiavimą ir regioninės programos, kuria būtų remiami akademinės ir mokslinių tyrimų kompetencijos centrai regione, sukūrimą;

| 22. | ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres analizuoti geriausią patirtį, kaip valdyti aukštos kvalifikacijos ir kvalifikuotų darbuotojų judėjimą tarp šalių, ir ta patirtimi dalytis, taip sudarant sąlygas subalansuotam „protų srautui“ ir užkertant kelią jaunų ir išsilavinusių darbuotojų praradimui, darančiam neigiamą poveikį jų kilmės šalių ekonomikos augimui ir vystymuisi; |
| --- | --- |

22.

ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres analizuoti geriausią patirtį, kaip valdyti aukštos kvalifikacijos ir kvalifikuotų darbuotojų judėjimą tarp šalių, ir ta patirtimi dalytis, taip sudarant sąlygas subalansuotam „protų srautui“ ir užkertant kelią jaunų ir išsilavinusių darbuotojų praradimui, darančiam neigiamą poveikį jų kilmės šalių ekonomikos augimui ir vystymuisi;

| 23. | ragina Komisiją bendradarbiauti su ES valstybėmis narėmis ir Rytų partnerystės šalimis, kad būtų pasiekti programoje „ET 2020“ nustatyti tikslai, t. y. kad bent 95 % vaikų turėtų turėti prieigą prie ankstyvojo ugdymo, kad mažiau nei 10 % vaikų nebaigtų švietimo ir mokymo programų, kad aukštąjį išsilavinimą baigusių asmenų dalis turėtų būti padidinta bent iki 40 % 30–34 m. amžiaus grupėje ir kad bent 15 % 25–64 m. amžiaus suaugusiųjų turėtų dalyvauti mokymosi visą gyvenimą programose, kad bent 20 % aukštąjį išsilavinimą įgijusių asmenų ir 6 % 18–34 metų amžiaus asmenų, turinčių pradinę profesinę kvalifikaciją, turėtų būti tam tikrą laiką studijavę ar mokęsi užsienyje ir kad bent 82 % prieš 1–3 metus sėkmingai įgijusių vidurinį ar aukštąjį išsilavinimą 20–34 m. asmenų turėtų būti įsidarbinę; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją bendradarbiauti su ES valstybėmis narėmis ir Rytų partnerystės šalimis, kad būtų pasiekti programoje „ET 2020“ nustatyti tikslai, t. y. kad bent 95 % vaikų turėtų turėti prieigą prie ankstyvojo ugdymo, kad mažiau nei 10 % vaikų nebaigtų švietimo ir mokymo programų, kad aukštąjį išsilavinimą baigusių asmenų dalis turėtų būti padidinta bent iki 40 % 30–34 m. amžiaus grupėje ir kad bent 15 % 25–64 m. amžiaus suaugusiųjų turėtų dalyvauti mokymosi visą gyvenimą programose, kad bent 20 % aukštąjį išsilavinimą įgijusių asmenų ir 6 % 18–34 metų amžiaus asmenų, turinčių pradinę profesinę kvalifikaciją, turėtų būti tam tikrą laiką studijavę ar mokęsi užsienyje ir kad bent 82 % prieš 1–3 metus sėkmingai įgijusių vidurinį ar aukštąjį išsilavinimą 20–34 m. asmenų turėtų būti įsidarbinę;

| 24. | su pasitenkinimu pažymi, kad, nepaisant ekonominių sunkumų, visoms Rytų partnerystės šalims pavyko priimti vaikus į mokyklas ir išlaikyti juos švietimo sistemoje; |
| --- | --- |

24.

su pasitenkinimu pažymi, kad, nepaisant ekonominių sunkumų, visoms Rytų partnerystės šalims pavyko priimti vaikus į mokyklas ir išlaikyti juos švietimo sistemoje;

| 25. | ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres užtikrinti akademinę laisvę įgyvendinant Bolonijos procesą ir laikantis Europos pagrindinių teisių chartijos; šiuo atžvilgiu primena, kad aukštojo mokslo veiklai reikalingas institucinės autonomijos reguliavimo modelis; |
| --- | --- |

25.

ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres užtikrinti akademinę laisvę įgyvendinant Bolonijos procesą ir laikantis Europos pagrindinių teisių chartijos; šiuo atžvilgiu primena, kad aukštojo mokslo veiklai reikalingas institucinės autonomijos reguliavimo modelis;

| 26. | ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres nuo pat ankstyvo amžiaus gerinti pagrindinius skaitmeninius įgūdžius ir kompetencijas ir parengti patrauklias aukštojo mokslo programas, kurios parengtų daugiau skaitmeninės srities specialistų, kartu užtikrinant, kad ypatingas dėmesys būtų skiriamas lygioms galimybėms ir lyčių pusiausvyrai skaitmeninių studijų ir karjeros srityje; |
| --- | --- |

26.

ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres nuo pat ankstyvo amžiaus gerinti pagrindinius skaitmeninius įgūdžius ir kompetencijas ir parengti patrauklias aukštojo mokslo programas, kurios parengtų daugiau skaitmeninės srities specialistų, kartu užtikrinant, kad ypatingas dėmesys būtų skiriamas lygioms galimybėms ir lyčių pusiausvyrai skaitmeninių studijų ir karjeros srityje;

| 27. | ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres ypatingą dėmesį skirti nepalankioje padėtyje esančių, diskriminuojamų ir marginalizuotų grupių poreikiams švietimo srityje, taip pat užtikrinant, kad jos nebūtų dvigubai atskirtos ir internetinėje mokymosi aplinkoje; |
| --- | --- |

27.

ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres ypatingą dėmesį skirti nepalankioje padėtyje esančių, diskriminuojamų ir marginalizuotų grupių poreikiams švietimo srityje, taip pat užtikrinant, kad jos nebūtų dvigubai atskirtos ir internetinėje mokymosi aplinkoje;

| 28. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti teisę į švietimą konfliktinėse situacijose ir zonose, ir šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad reikia apginti mokyklas, nes jose turėtų būti užtikrinta saugi erdvė, kurioje vaikai galėtų būti apsaugoti nuo grėsmių ir krizių; pažymi, kad švietimas yra labai svarbus žingsnis siekiant nutraukti krizės ciklą ir mažina būsimų konfliktų tikimybę; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti teisę į švietimą konfliktinėse situacijose ir zonose, ir šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad reikia apginti mokyklas, nes jose turėtų būti užtikrinta saugi erdvė, kurioje vaikai galėtų būti apsaugoti nuo grėsmių ir krizių; pažymi, kad švietimas yra labai svarbus žingsnis siekiant nutraukti krizės ciklą ir mažina būsimų konfliktų tikimybę;

| 29. | ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres mažinti lyčių nelygybę ir skatinti mokyklose labiau atsižvelgti į lyčių aspektą, laikantis naujos 2020–2025 m. lyčių lygybės strategijos, siekiant skatinti lyčių lygybę darbo vietoje ir padėti kovoti su visų formų diskriminacija, įskaitant lyčių stereotipus; |
| --- | --- |

29.

ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres mažinti lyčių nelygybę ir skatinti mokyklose labiau atsižvelgti į lyčių aspektą, laikantis naujos 2020–2025 m. lyčių lygybės strategijos, siekiant skatinti lyčių lygybę darbo vietoje ir padėti kovoti su visų formų diskriminacija, įskaitant lyčių stereotipus;

| 30. | pabrėžia glaudesnio bendradarbiavimo Europos lygmeniu svarbą mokantis iš COVID-19 krizės, per kurią technologijos buvo naudojamos precedento neturinčiu mastu švietimo, mokymo ir darbo srityse, ir taip tapo lemiamu momentu, iš esmės pakeitusiu švietimo aplinką; pabrėžia, kad dėl šios krizės sustiprėjo interneto prieigos ir interneto galimybių spragos, tačiau tai taip pat yra galimybė švietimo ir mokymo sistemas pritaikyti skaitmeniniam amžiui pagal 2021–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų planą; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia glaudesnio bendradarbiavimo Europos lygmeniu svarbą mokantis iš COVID-19 krizės, per kurią technologijos buvo naudojamos precedento neturinčiu mastu švietimo, mokymo ir darbo srityse, ir taip tapo lemiamu momentu, iš esmės pakeitusiu švietimo aplinką; pabrėžia, kad dėl šios krizės sustiprėjo interneto prieigos ir interneto galimybių spragos, tačiau tai taip pat yra galimybė švietimo ir mokymo sistemas pritaikyti skaitmeniniam amžiui pagal 2021–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų planą;

| 31. | pabrėžia, kad bet kokia technologija turėtų papildyti „tradicinį“ ir kontaktinį mokymą, ir atkreipia dėmesį į problemas, dėl kurių daugelis žmonių, ypač vaikų, negalėjo lankyti mokyklos internetu dėl prieigos prie elektros energijos, interneto ar kompiuterio ir būtinų skaitmeninių įgūdžių trūkumo; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad bet kokia technologija turėtų papildyti „tradicinį“ ir kontaktinį mokymą, ir atkreipia dėmesį į problemas, dėl kurių daugelis žmonių, ypač vaikų, negalėjo lankyti mokyklos internetu dėl prieigos prie elektros energijos, interneto ar kompiuterio ir būtinų skaitmeninių įgūdžių trūkumo;

| 32. | ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres didinti atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, pvz., pilietinės visuomenės veikėjų, darbdavių asociacijų, profesinių sąjungų, socialinių partnerių, akademinių institucijų, mokymo centrų ir užimtumo agentūrų, sąveiką ir koordinavimą ir įtraukti juos į atitinkamų priemonių rengimą ir įgyvendinimą, kad būtų galima nustatyti ir panaikinti atotrūkį tarp jų darbo rinkų poreikių ir jų švietimo ir mokymo sistemose siūlomų akademinių kvalifikacijų ir profesinių įgūdžių; |
| --- | --- |

32.

ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres didinti atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, pvz., pilietinės visuomenės veikėjų, darbdavių asociacijų, profesinių sąjungų, socialinių partnerių, akademinių institucijų, mokymo centrų ir užimtumo agentūrų, sąveiką ir koordinavimą ir įtraukti juos į atitinkamų priemonių rengimą ir įgyvendinimą, kad būtų galima nustatyti ir panaikinti atotrūkį tarp jų darbo rinkų poreikių ir jų švietimo ir mokymo sistemose siūlomų akademinių kvalifikacijų ir profesinių įgūdžių;

| 33. | pabrėžia, kad Europos demokratijos fondas (EDF) ir Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP) atlieka svarbų vaidmenį Rytų partnerystės šalyse, nes jaunimui suteikiamos priemonės ir žinios, kad jie galėtų dalyvauti pilietiniame gyvenime ir kurti geresnę ateitį sau ir savo šalims; ragina Komisiją, EIVT, valstybes nares ir Rytų partneres remti EDF ir EDŽTRP veiklą ir visapusiškai išnaudoti bendradarbiavimo ir sąveikos su Rytų partneriais galimybes demokratinio švietimo srityje; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad Europos demokratijos fondas (EDF) ir Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP) atlieka svarbų vaidmenį Rytų partnerystės šalyse, nes jaunimui suteikiamos priemonės ir žinios, kad jie galėtų dalyvauti pilietiniame gyvenime ir kurti geresnę ateitį sau ir savo šalims; ragina Komisiją, EIVT, valstybes nares ir Rytų partneres remti EDF ir EDŽTRP veiklą ir visapusiškai išnaudoti bendradarbiavimo ir sąveikos su Rytų partneriais galimybes demokratinio švietimo srityje;

| 34. | pabrėžia, kad glaudus švietimo ir mokymo paslaugų teikėjų ir verslo sektoriaus bendradarbiavimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti, kad mūsų švietimo ir mokymo sistemos būtų veiksmingos ateityje; primena, kad veiksmingas perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką priklauso nuo tvirto verslo ir aukštojo mokslo institucijų bendradarbiavimo siekiant pritaikyti mokymo programas, teikti stažuotes ir mentorystę, tuo pat metu visada išsaugant švietimo ir mokymo įstaigų savarankiškumą; ragina skatinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, siekiant mokyti jaunimą ir informuoti darbdavius apie lūkesčius, susijusius su būsimos darbo jėgos įgūdžiais; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad glaudus švietimo ir mokymo paslaugų teikėjų ir verslo sektoriaus bendradarbiavimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti, kad mūsų švietimo ir mokymo sistemos būtų veiksmingos ateityje; primena, kad veiksmingas perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką priklauso nuo tvirto verslo ir aukštojo mokslo institucijų bendradarbiavimo siekiant pritaikyti mokymo programas, teikti stažuotes ir mentorystę, tuo pat metu visada išsaugant švietimo ir mokymo įstaigų savarankiškumą; ragina skatinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, siekiant mokyti jaunimą ir informuoti darbdavius apie lūkesčius, susijusius su būsimos darbo jėgos įgūdžiais;

| 35. | ragina Komisiją išnagrinėti, kaip ES valstybės narės ir jų Rytų partnerės galėtų nuo ankstyvo amžiaus integruoti verslumą į švietimą ir padidinti paramą jauniems verslininkams; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją išnagrinėti, kaip ES valstybės narės ir jų Rytų partnerės galėtų nuo ankstyvo amžiaus integruoti verslumą į švietimą ir padidinti paramą jauniems verslininkams;

| 36. | pabrėžia, kad Rytų partnerystės šalių švietimo ir mokymo sistemų modernizavimas suteiks apčiuopiamos naudos jų piliečiams, laikantis pagrindinių Rytų partnerystės politikos principų, užkertant kelią intelektualinio kapitalo praradimui ir skatinant ekonominį atsparumą; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad Rytų partnerystės šalių švietimo ir mokymo sistemų modernizavimas suteiks apčiuopiamos naudos jų piliečiams, laikantis pagrindinių Rytų partnerystės politikos principų, užkertant kelią intelektualinio kapitalo praradimui ir skatinant ekonominį atsparumą;

| 37. | pažymi, kad palanki verslo aplinka su pažangiomis, skaidriomis, aiškiomis ir nuspėjamomis taisyklėmis ir minimalia biurokratija yra būtina siekiant skatinti verslumą, startuolius ir inovacijas, o kova su korupcija ir konkurencijos apsauga gali suteikti labai reikalingų ekonominių galimybių jauniems besiformuojantiems verslininkams; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad palanki verslo aplinka su pažangiomis, skaidriomis, aiškiomis ir nuspėjamomis taisyklėmis ir minimalia biurokratija yra būtina siekiant skatinti verslumą, startuolius ir inovacijas, o kova su korupcija ir konkurencijos apsauga gali suteikti labai reikalingų ekonominių galimybių jauniems besiformuojantiems verslininkams;

| 38. | ragina Komisiją imtis aktyvesnio vaidmens nustatant gerąją patirtį skaitmeninio švietimo srityje, ja dalijantis ir ją plečiant, taip pat skatinant visų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, sukuriant naują Europos skaitmeninio švietimo centrą; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją imtis aktyvesnio vaidmens nustatant gerąją patirtį skaitmeninio švietimo srityje, ja dalijantis ir ją plečiant, taip pat skatinant visų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, sukuriant naują Europos skaitmeninio švietimo centrą;

| 39. | pabrėžia, kad reikia pradėti įgyvendinti bandomąjį projektą, kuriuo būtų siekiama įsteigti Rytų partnerystės atvirojo mokslo ir inovacijų centrą – teminių kompetencijos centrų tinklą Rytų partnerystės šalyse, kuris teiktų mokslinių tyrimų ir inovacijų srities paramą ir paslaugas; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad reikia pradėti įgyvendinti bandomąjį projektą, kuriuo būtų siekiama įsteigti Rytų partnerystės atvirojo mokslo ir inovacijų centrą – teminių kompetencijos centrų tinklą Rytų partnerystės šalyse, kuris teiktų mokslinių tyrimų ir inovacijų srities paramą ir paslaugas;

| 40. | pažymi, kad, nors ES valstybėms narėms tenka pagrindinė atsakomybė už savo švietimo ir mokymo sistemas, pati ES jau atlieka svarbų vaidmenį remdama ir papildydama jų pastangas, visų pirma per Europos profesinio mokymo plėtros centrą (Cedefop); |
| --- | --- |

40.

pažymi, kad, nors ES valstybėms narėms tenka pagrindinė atsakomybė už savo švietimo ir mokymo sistemas, pati ES jau atlieka svarbų vaidmenį remdama ir papildydama jų pastangas, visų pirma per Europos profesinio mokymo plėtros centrą (Cedefop);

| 41. | ragina Komisiją atidžiau stebėti ES lėšų poveikį jaunimui ir įtraukti jaunimo klausimus į ES biudžetą ir makroekonominę politiką; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją atidžiau stebėti ES lėšų poveikį jaunimui ir įtraukti jaunimo klausimus į ES biudžetą ir makroekonominę politiką;

| 42. | ragina Komisiją ir visas Europos aukštojo mokslo erdvėje dalyvaujančias šalis dėti daugiau pastangų, kad iki 2025 m. būtų pasiektas automatinis ir abipusis aukštojo mokslo diplomų ir vidurinio išsilavinimo diplomų, taip pat mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų pripažinimas, laikantis 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendacijos, taip tęsiant pažangą, kuri jau padaryta kituose forumuose, visų pirma Bolonijos procese ir Lisabonos pripažinimo konvencijoje; ragina visas dalyvaujančias šalis visoje Europoje panaikinti kliūtis mokytis ir skatinti novatorišką ir įtraukų švietimą ir mokymą visiems, taip užtikrinant, kad Europos aukštojo mokslo erdvė taptų tikrove; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją ir visas Europos aukštojo mokslo erdvėje dalyvaujančias šalis dėti daugiau pastangų, kad iki 2025 m. būtų pasiektas automatinis ir abipusis aukštojo mokslo diplomų ir vidurinio išsilavinimo diplomų, taip pat mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų pripažinimas, laikantis 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendacijos, taip tęsiant pažangą, kuri jau padaryta kituose forumuose, visų pirma Bolonijos procese ir Lisabonos pripažinimo konvencijoje; ragina visas dalyvaujančias šalis visoje Europoje panaikinti kliūtis mokytis ir skatinti novatorišką ir įtraukų švietimą ir mokymą visiems, taip užtikrinant, kad Europos aukštojo mokslo erdvė taptų tikrove;

| 43. | primygtinai ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres laikytis Kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu, pripažinimo Europos regione konvencijos (Lisabonos konvencija) nuostatų, deramai atsižvelgiant į valstybės, kuri yra šios Konvencijos Šalis, kompetentingą instituciją, kartu pripažįstant aukštojo mokslo diplomus pagal programą „Erasmus+“ ir kitas švietimo programas, taip pat vykdant dvišalį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

43.

primygtinai ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres laikytis Kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu, pripažinimo Europos regione konvencijos (Lisabonos konvencija) nuostatų, deramai atsižvelgiant į valstybės, kuri yra šios Konvencijos Šalis, kompetentingą instituciją, kartu pripažįstant aukštojo mokslo diplomus pagal programą „Erasmus+“ ir kitas švietimo programas, taip pat vykdant dvišalį bendradarbiavimą;

| 44. | ragina ES toliau didinti savo paramą rytinių kaimyninių šalių jaunimui didinant finansavimą nuo 75 mln. EUR 2014–2016 m. laikotarpiu iki 340 mln. EUR 2017–2020 m. laikotarpiu pagal Švietimo ir jaunimo dokumentų rinkinį, kuriuo siekiama sudaryti būtinas sąlygas jaunimui studijuoti, mokytis, dirbti ir dalyvauti visuomenės gyvenime; ragina ES toliau didinti savo paramą šioje srityje; |
| --- | --- |

44.

ragina ES toliau didinti savo paramą rytinių kaimyninių šalių jaunimui didinant finansavimą nuo 75 mln. EUR 2014–2016 m. laikotarpiu iki 340 mln. EUR 2017–2020 m. laikotarpiu pagal Švietimo ir jaunimo dokumentų rinkinį, kuriuo siekiama sudaryti būtinas sąlygas jaunimui studijuoti, mokytis, dirbti ir dalyvauti visuomenės gyvenime; ragina ES toliau didinti savo paramą šioje srityje;

| 45. | palankiai vertina tai, kad 2018 m. rugsėjo mėn. Tbilisyje buvo atidaryta pati pirmoji Rytų partnerystės Europos mokykla; primena, kad šioje pavyzdinėje mokykloje, kaip viena iš Rytų partnerystės „20 rezultatų iki 2020 m.“, moksleiviams iš visų šešių Rytų partnerystės šalių dėstoma visame pasaulyje pripažįstama naujoviška programą; ragina ES apsvarstyti galimybę atidaryti panašias mokyklas kitose Rytų partnerystės šalyse; |
| --- | --- |

45.

palankiai vertina tai, kad 2018 m. rugsėjo mėn. Tbilisyje buvo atidaryta pati pirmoji Rytų partnerystės Europos mokykla; primena, kad šioje pavyzdinėje mokykloje, kaip viena iš Rytų partnerystės „20 rezultatų iki 2020 m.“, moksleiviams iš visų šešių Rytų partnerystės šalių dėstoma visame pasaulyje pripažįstama naujoviška programą; ragina ES apsvarstyti galimybę atidaryti panašias mokyklas kitose Rytų partnerystės šalyse;

| 46. | ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres dėti daugiau pastangų siekiant išnaudoti visas veiksmingos švietimo ir ekonomikos sąveikos galimybes pasinaudojant pagrindiniais Rytų partnerystės deklaracijose (COM(SWD(2020) 56) įtvirtintais principais, t. y. demokratijos, gero valdymo ir stabilumo principais; ragina kurti kultūrinio ir demokratinio švietimo iniciatyvas siekiant skatinti judumą ir žmonių tarpusavio ryšius; siekti stipresnės visuomenės užtikrinant tvarų, socialinį ir ekonominį vystymąsi; |
| --- | --- |

46.

ragina ES, jos valstybes nares ir Rytų partneres dėti daugiau pastangų siekiant išnaudoti visas veiksmingos švietimo ir ekonomikos sąveikos galimybes pasinaudojant pagrindiniais Rytų partnerystės deklaracijose (COM(SWD(2020) 56) įtvirtintais principais, t. y. demokratijos, gero valdymo ir stabilumo principais; ragina kurti kultūrinio ir demokratinio švietimo iniciatyvas siekiant skatinti judumą ir žmonių tarpusavio ryšius; siekti stipresnės visuomenės užtikrinant tvarų, socialinį ir ekonominį vystymąsi;

| 47. | palankiai vertina naują Europos įgūdžių darbotvarkę siekiant tvaraus konkurencingumo, socialinio teisingumo ir atsparumo, nes ji padeda įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį, visų pirma pirmąjį principą, kuriuo įtvirtinama teisė į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą ir kuris taip pat yra aiškiai įtvirtintas Europos žaliajame kurse, naujoje ES skaitmeninėje strategijoje ir naujose ES pramonės ir MVĮ strategijose, kurios bus sėkmingos tik tuo atveju, jei darbuotojai turės reikiamų įgūdžių; |
| --- | --- |

47.

palankiai vertina naują Europos įgūdžių darbotvarkę siekiant tvaraus konkurencingumo, socialinio teisingumo ir atsparumo, nes ji padeda įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį, visų pirma pirmąjį principą, kuriuo įtvirtinama teisė į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą ir kuris taip pat yra aiškiai įtvirtintas Europos žaliajame kurse, naujoje ES skaitmeninėje strategijoje ir naujose ES pramonės ir MVĮ strategijose, kurios bus sėkmingos tik tuo atveju, jei darbuotojai turės reikiamų įgūdžių;

| 48. | pažymi, kad naujajame žiedinės ekonomikos veiksmų plane ir 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijoje taip pat pabrėžiamas lemiamas įgūdžių vaidmuo, kurį jie atlieka pereinant prie žaliosios ir švarios ekonomikos; palankiai vertina Komisijos pasiūlymus imtis veiksmų siekiant skatinti perėjimą prie žaliosios ekonomikos švietimo srityje; |
| --- | --- |

48.

pažymi, kad naujajame žiedinės ekonomikos veiksmų plane ir 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijoje taip pat pabrėžiamas lemiamas įgūdžių vaidmuo, kurį jie atlieka pereinant prie žaliosios ir švarios ekonomikos; palankiai vertina Komisijos pasiūlymus imtis veiksmų siekiant skatinti perėjimą prie žaliosios ekonomikos švietimo srityje;

| 49. | apgailestauja, kad kai kuriose ES valstybėse narėse ir Rytų partnerystės šalyse dabartinis ilgalaikių bedarbių ir jaunimo nedarbo lygis ir toliau kelia sunkumų; pabrėžia, kad svarbu sukurti daugiau kokybiškų darbo vietų jaunimui; pažymi, kad tai ypač svarbu atsižvelgiant į struktūrinius pokyčius skatinančius veiksnius, pvz., technologines inovacijas ir globalizaciją, kurie suteikia galimybių ir sukelia problemų užimtumo srityje; pabrėžia, kad dėl COVID-19 pandemijos, dėl kurios ES BVP 2020 m. sumažės daugiau kaip 7 %, o nedarbo lygis pasieks 9 %, padarinių reikės dar griežtesnės aktyvios darbo rinkos politikos nei įprastomis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

49.

apgailestauja, kad kai kuriose ES valstybėse narėse ir Rytų partnerystės šalyse dabartinis ilgalaikių bedarbių ir jaunimo nedarbo lygis ir toliau kelia sunkumų; pabrėžia, kad svarbu sukurti daugiau kokybiškų darbo vietų jaunimui; pažymi, kad tai ypač svarbu atsižvelgiant į struktūrinius pokyčius skatinančius veiksnius, pvz., technologines inovacijas ir globalizaciją, kurie suteikia galimybių ir sukelia problemų užimtumo srityje; pabrėžia, kad dėl COVID-19 pandemijos, dėl kurios ES BVP 2020 m. sumažės daugiau kaip 7 %, o nedarbo lygis pasieks 9 %, padarinių reikės dar griežtesnės aktyvios darbo rinkos politikos nei įprastomis aplinkybėmis;

| 50. | pažymi, kad COVID-19 pandemija paspartino perėjimą prie skaitmeninių technologijų ir suteikė postūmį persvarstyti švietimo paradigmos tvarumą ir veiksmingumą; pažymi, kad nors nuotolinis darbas ir nuotolinis mokymasis tapo realybe dešimtims milijonų žmonių visoje Europoje, dažnai atsiskleidė mūsų skaitmeninio pasirengimo trūkumai, išryškėjo skaitmeninių įgūdžių spragos ir atsirado naujų nelygybės formų, tačiau pandemija padėjo permąstyti mūsų skaitmeninį pasirengimą ir atkreipė dėmesį į klausimus, kurie turi būti sustiprinti skaitmeninėje srityje; |
| --- | --- |

50.

pažymi, kad COVID-19 pandemija paspartino perėjimą prie skaitmeninių technologijų ir suteikė postūmį persvarstyti švietimo paradigmos tvarumą ir veiksmingumą; pažymi, kad nors nuotolinis darbas ir nuotolinis mokymasis tapo realybe dešimtims milijonų žmonių visoje Europoje, dažnai atsiskleidė mūsų skaitmeninio pasirengimo trūkumai, išryškėjo skaitmeninių įgūdžių spragos ir atsirado naujų nelygybės formų, tačiau pandemija padėjo permąstyti mūsų skaitmeninį pasirengimą ir atkreipė dėmesį į klausimus, kurie turi būti sustiprinti skaitmeninėje srityje;

| 51. | pabrėžia, kad dabar ES padėjo pagrindą pereiti prie naujos įgūdžių darbotvarkės ir vis dėlto turi sukurti aiškią darbo vietų sistemą, kuri skatintų dvejopą pertvarką, užtikrintų atsigavimą nuo COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio, stiprintų tvarų konkurencingumą, užtikrintų padorumą, lygias galimybes ir padidintų ES atsparumą; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad dabar ES padėjo pagrindą pereiti prie naujos įgūdžių darbotvarkės ir vis dėlto turi sukurti aiškią darbo vietų sistemą, kuri skatintų dvejopą pertvarką, užtikrintų atsigavimą nuo COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio, stiprintų tvarų konkurencingumą, užtikrintų padorumą, lygias galimybes ir padidintų ES atsparumą;

| 52. | primygtinai pabrėžia, kad reikia stiprinti ekonominį ir socialinį vystymąsi, be kita ko, didinant sujungiamumą ir regioninę plėtrą, žemės ūkio ir kaimo plėtrą, socialinę ir užimtumo politiką, siekiant gerinti aplinkos apsaugą, didinti atsparumą klimato kaitai, spartinti perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos ir plėtoti skaitmeninę ekonomiką bei visuomenę. |
| --- | --- |

52.

primygtinai pabrėžia, kad reikia stiprinti ekonominį ir socialinį vystymąsi, be kita ko, didinant sujungiamumą ir regioninę plėtrą, žemės ūkio ir kaimo plėtrą, socialinę ir užimtumo politiką, siekiant gerinti aplinkos apsaugą, didinti atsparumą klimato kaitai, spartinti perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos ir plėtoti skaitmeninę ekonomiką bei visuomenę.

---

(1)  OL L 261, 2014 8 30, p. 4.

(2)  OL L 260, 2014 8 30, p. 4.

(3)  OL L 161, 2014 5 29, p. 3.

(4)  OL L 23, 2018 1 26, p. 4.

(5)  OL L 246, 1999 9 17, p. 3.

(6)  OL C 198, 2011 7 6, p. 4.

(7)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0167.

(8)  OL C 134, 2020 4 24, p. 16.

(9)  OL L 347, 2013 12 20, p. 50.

(10)  OL C 193, 2016 5 31, p. 17.

(11)  OL C 444, 2018 12 10, p. 1.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0485.

(13)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0194.

(14)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0206.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 361/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 361/20

---

REZOLIUCIJA

„Siekiant energijos vartojimo efektyvumo, energijos šaltinių įvairinimo ir energetinės nepriklausomybės; poreikių, susijusių su Europos energetikos politikos stiprinimo ir grėsmių energetiniam saugumui mažinimo Rytų partnerystės šalyse pajėgumais, tenkinimas“

(2021/C 361/03)

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

| — | atsižvelgdama į 2020 m. gegužės 11 d. patvirtintas Tarybos išvadas dėl Rytų partnerystės politikos po 2020 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. gegužės 11 d. patvirtintas Tarybos išvadas dėl Rytų partnerystės politikos po 2020 m.,

| — | atsižvelgdama į 2020 m. kovo 18 d. Europos Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Rytų partnerystės politika po 2020 m. Atsparumo didinimas. Visiems naudinga Rytų partnerystė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. kovo 18 d. Europos Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Rytų partnerystės politika po 2020 m. Atsparumo didinimas. Visiems naudinga Rytų partnerystė“,

| — | atsižvelgdama į dokumentą „20 iki 2020 m. numatomų pasiekti rezultatų“, patvirtintą 2017 m. lapkričio mėn. Briuselyje vykusiame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į dokumentą „20 iki 2020 m. numatomų pasiekti rezultatų“, patvirtintą 2017 m. lapkričio mėn. Briuselyje vykusiame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime,

| — | atsižvelgdama į Europos Sąjungos ratifikuotą Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos, prie kurio taip pat yra prisijungusios Rytų partnerystės šalys, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Sąjungos ratifikuotą Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos, prie kurio taip pat yra prisijungusios Rytų partnerystės šalys,

| — | atsižvelgdama į ES ir Sakartvelo, ES ir Moldovos bei ES ir Ukrainos asociacijos susitarimus, visų pirma nuostatas dėl bendradarbiavimo energetikos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES ir Sakartvelo, ES ir Moldovos bei ES ir Ukrainos asociacijos susitarimus, visų pirma nuostatas dėl bendradarbiavimo energetikos srityje,

| — | atsižvelgdama į ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą, visų pirma nuostatas dėl bendradarbiavimo energetikos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą, visų pirma nuostatas dėl bendradarbiavimo energetikos srityje,

| — | atsižvelgdama į Energijos bendrijos sutartį, kurios susitariančiosios šalys yra trys asocijuotosios šalys, o Armėnija – sutarties stebėtoja, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Energijos bendrijos sutartį, kurios susitariančiosios šalys yra trys asocijuotosios šalys, o Armėnija – sutarties stebėtoja,

| — | atsižvelgdama į ES ir Azerbaidžano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (PBS), visų pirma nuostatas dėl energetikos, ir į vykstančias derybas dėl tvirtesnio susitarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES ir Azerbaidžano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (PBS), visų pirma nuostatas dėl energetikos, ir į vykstančias derybas dėl tvirtesnio susitarimo,

| — | atsižvelgdama į 3-iosios Rytų partnerystės platformos „Sujungiamumas, energijos vartojimo efektyvumas, aplinka ir klimato kaita“ ir ypač energetikos grupės darbą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 3-iosios Rytų partnerystės platformos „Sujungiamumas, energijos vartojimo efektyvumas, aplinka ir klimato kaita“ ir ypač energetikos grupės darbą,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 9 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliuciją „2030 m. strategijos „Trejetas plius“ ateitis. Rytų partnerystės ateities kūrimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 9 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliuciją „2030 m. strategijos „Trejetas plius“ ateitis. Rytų partnerystės ateities kūrimas“,

| A. | kadangi energetinis saugumas – tai esminis ES valstybių narių ir rytinių šalių partnerių nacionalinio saugumo elementas; kadangi, siekiant didinti energetinį saugumą, apriboti priklausomybę nuo dominuojančių tiekėjų importo ir skatinti socialinį, ekonominį ir politinį stabilumą regione, nepaprastai svarbu didinti sujungiamumą, vidaus atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

A.

kadangi energetinis saugumas – tai esminis ES valstybių narių ir rytinių šalių partnerių nacionalinio saugumo elementas; kadangi, siekiant didinti energetinį saugumą, apriboti priklausomybę nuo dominuojančių tiekėjų importo ir skatinti socialinį, ekonominį ir politinį stabilumą regione, nepaprastai svarbu didinti sujungiamumą, vidaus atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumus ir energijos vartojimo efektyvumą;

| B. | kadangi Europos Sąjunga visada rodė norą užmegzti ilgalaikius ir veiksmingus dvišalius bei daugiašalius santykius su rytinėmis šalimis partnerėmis, daug dėmesio skiriant energetikos sektoriui; kadangi šios partnerystės, grindžiamos bendromis vertybėmis ir taisyklėmis, abipusiais interesais ir įsipareigojimais, taip pat bendros atsakomybės jausmu ir atsakingumu, tikslas – pasiekti apčiuopiamų rezultatų regiono piliečiams, be kita ko, energijos vartojimo efektyvumo srityje; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjunga visada rodė norą užmegzti ilgalaikius ir veiksmingus dvišalius bei daugiašalius santykius su rytinėmis šalimis partnerėmis, daug dėmesio skiriant energetikos sektoriui; kadangi šios partnerystės, grindžiamos bendromis vertybėmis ir taisyklėmis, abipusiais interesais ir įsipareigojimais, taip pat bendros atsakomybės jausmu ir atsakingumu, tikslas – pasiekti apčiuopiamų rezultatų regiono piliečiams, be kita ko, energijos vartojimo efektyvumo srityje;

| C. | kadangi ES ir rytinės šalys partnerės bendrai įsipareigojo įgyvendinti Paryžiaus susitarimą; kadangi klimato kaita – problema, kurios negalima ignoruoti; kadangi labai reikalingos žaliosios investicijos į energijos vartojimo efektyvumą ir savivaldybių infrastruktūrą, siekiant visame regione stiprinti aplinkos atsparumą ir atsparumą klimato kaitai; kadangi pereinant prie švarios energetikos, mažinant ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir skatinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą daugeliu atvejų taip pat prisidedama prie energetinio saugumo didinimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES ir rytinės šalys partnerės bendrai įsipareigojo įgyvendinti Paryžiaus susitarimą; kadangi klimato kaita – problema, kurios negalima ignoruoti; kadangi labai reikalingos žaliosios investicijos į energijos vartojimo efektyvumą ir savivaldybių infrastruktūrą, siekiant visame regione stiprinti aplinkos atsparumą ir atsparumą klimato kaitai; kadangi pereinant prie švarios energetikos, mažinant ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir skatinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą daugeliu atvejų taip pat prisidedama prie energetinio saugumo didinimo;

| D. | kadangi akivaizdu, jog Rusijos Federacija yra didžiausia energijos tiekėja daugumoje Europos šalių ir šis aspektas dažnai naudojamas kaip politinio spaudimo priemonė ir svertas; kadangi pastarojo meto įvykiai ES ir Rusijos diplomatiniuose santykiuose, ypač Aleksejaus Navalno įkalinimas ir Europos diplomatų išsiuntimas iš Rusijos per Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio ir Komisijos pirmininko pavaduotojo Josepho Borrellio susitikimą su Rusijos užsienio reikalų ministru Sergejumi Lavrovu, rodo, kad Rusija gali būti nepatikima partnerė; kadangi dėl didelės priklausomybės nuo Rusijos dujų kyla grėsmė Europos Sąjungos ir jos partnerių energetiniam saugumui bei ekonominiam stabilumui; |
| --- | --- |

D.

kadangi akivaizdu, jog Rusijos Federacija yra didžiausia energijos tiekėja daugumoje Europos šalių ir šis aspektas dažnai naudojamas kaip politinio spaudimo priemonė ir svertas; kadangi pastarojo meto įvykiai ES ir Rusijos diplomatiniuose santykiuose, ypač Aleksejaus Navalno įkalinimas ir Europos diplomatų išsiuntimas iš Rusijos per Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio ir Komisijos pirmininko pavaduotojo Josepho Borrellio susitikimą su Rusijos užsienio reikalų ministru Sergejumi Lavrovu, rodo, kad Rusija gali būti nepatikima partnerė; kadangi dėl didelės priklausomybės nuo Rusijos dujų kyla grėsmė Europos Sąjungos ir jos partnerių energetiniam saugumui bei ekonominiam stabilumui;

| E. | kadangi energetinis saugumas ir perėjimas prie švarios energetikos – tai neatsiejamos dviejų iš penkių ilgalaikių Rytų partnerystės politikos tikslų po 2020 m. dalys; |
| --- | --- |

E.

kadangi energetinis saugumas ir perėjimas prie švarios energetikos – tai neatsiejamos dviejų iš penkių ilgalaikių Rytų partnerystės politikos tikslų po 2020 m. dalys;

| F. | kadangi rytinės šalys partnerės modernizuoja savo energetikos srities teisės aktus ir infrastruktūrą bei įgyvendina atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo politiką, tačiau tolesnė ES parama yra būtina siekiant teikti techninę pagalbą ir stebėti jos įgyvendinimą bei sukurti reikiamas investicijų programos sąlygas; |
| --- | --- |

F.

kadangi rytinės šalys partnerės modernizuoja savo energetikos srities teisės aktus ir infrastruktūrą bei įgyvendina atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo politiką, tačiau tolesnė ES parama yra būtina siekiant teikti techninę pagalbą ir stebėti jos įgyvendinimą bei sukurti reikiamas investicijų programos sąlygas;

| G. | kadangi ES ir jos valstybių narių parama atliko svarbų vaidmenį gerinant energijos vartojimo efektyvumą ir plėtojant energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių rytinėse šalyse partnerėse, be kita ko, įgyvendinant projektus, susijusius su pastatų energijos vartojimo efektyvumu, centralizuotu šildymu, miesto transportu, gatvių apšvietimu, atsinaujinančiąja energija (saulės energija, hidroenergija, biomase) ir kt., finansuojamus, inter alia, Kaimynystės investicijų platformos, Rytų Europos energijos vartojimo efektyvumo ir aplinkosaugos partnerystės (E5P) lėšomis arba pagal Merų paktą; kadangi energinio naudingumo didinimo galimybės ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos panaudojimo potencialas rytinėse šalyse partnerėse, palyginti su ES valstybėmis narėmis, vis dar yra labai dideli; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES ir jos valstybių narių parama atliko svarbų vaidmenį gerinant energijos vartojimo efektyvumą ir plėtojant energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių rytinėse šalyse partnerėse, be kita ko, įgyvendinant projektus, susijusius su pastatų energijos vartojimo efektyvumu, centralizuotu šildymu, miesto transportu, gatvių apšvietimu, atsinaujinančiąja energija (saulės energija, hidroenergija, biomase) ir kt., finansuojamus, inter alia, Kaimynystės investicijų platformos, Rytų Europos energijos vartojimo efektyvumo ir aplinkosaugos partnerystės (E5P) lėšomis arba pagal Merų paktą; kadangi energinio naudingumo didinimo galimybės ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos panaudojimo potencialas rytinėse šalyse partnerėse, palyginti su ES valstybėmis narėmis, vis dar yra labai dideli;

| H. | kadangi įgyvendinant ES ir kitų partnerių remiamus projektus buvo padedama kurti jungtis ir modernizuoti infrastruktūrą visame regione, siekiant padidinti susijusių šalių energetinį saugumą, pavyzdžiui, sukurti Rumunijos ir Moldovos dujų ir energetikos tinklų jungtis, Armėnijos ir Sakartvelo energetikos tinklų jungtis arba pietinį dujų koridorių (įskaitant atitinkamas jungiamąsias linijas); |
| --- | --- |

H.

kadangi įgyvendinant ES ir kitų partnerių remiamus projektus buvo padedama kurti jungtis ir modernizuoti infrastruktūrą visame regione, siekiant padidinti susijusių šalių energetinį saugumą, pavyzdžiui, sukurti Rumunijos ir Moldovos dujų ir energetikos tinklų jungtis, Armėnijos ir Sakartvelo energetikos tinklų jungtis arba pietinį dujų koridorių (įskaitant atitinkamas jungiamąsias linijas);

| I. | kadangi energijos nepriteklius vis dar yra didelė daugelio rytinių šalių partnerių namų ūkių problema; |
| --- | --- |

I.

kadangi energijos nepriteklius vis dar yra didelė daugelio rytinių šalių partnerių namų ūkių problema;

| J. | kadangi Europos žaliajame kurse ES numato tvirtas aplinkos, energetikos ir klimato srities partnerystes įgyvendinant Rytų partnerystę; kadangi, remiantis dokumentu „20 iki 2020 m. numatomų pasiekti rezultatų“, bus nustatyti nauji 2021–2030 m. laikotarpio Rytų partnerystės tikslai; |
| --- | --- |

J.

kadangi Europos žaliajame kurse ES numato tvirtas aplinkos, energetikos ir klimato srities partnerystes įgyvendinant Rytų partnerystę; kadangi, remiantis dokumentu „20 iki 2020 m. numatomų pasiekti rezultatų“, bus nustatyti nauji 2021–2030 m. laikotarpio Rytų partnerystės tikslai;

| K. | kadangi, remiantis dauguma vertinimų, pasaulinės iškastinio kuro atsargos bus išeikvotos 2060 m.; kadangi šis aspektas turėtų paskatinti ES ir visus jos partnerius siekti įvairinti savo energijos rūšių derinį, be kita ko, skirti didesnį dėmesį atsinaujinantiesiems energijos ištekliams; |
| --- | --- |

K.

kadangi, remiantis dauguma vertinimų, pasaulinės iškastinio kuro atsargos bus išeikvotos 2060 m.; kadangi šis aspektas turėtų paskatinti ES ir visus jos partnerius siekti įvairinti savo energijos rūšių derinį, be kita ko, skirti didesnį dėmesį atsinaujinantiesiems energijos ištekliams;

1.

pakartoja, kad pritaria tvirtesniam ES ir rytinių partnerių bendradarbiavimui energetikos srityje ir specialiai pritaikytų strategijų rengimui, siekiant skatinti platesnio užmojo bendradarbiavimo ir integracijos formas, jei to pageidauja šalys partnerės, kad būtų padidintas jų energetinis saugumas ir atsparumas, kartu apsaugant aplinką, prisidedant prie klimato politikos tikslų pasiekimo ir skatinant asocijuotųjų šalių integraciją į Europos energijos rinką, atsižvelgiant į 2030 m. strategiją „Trejetas plius“; nurodo, kad valstybių narių bendradarbiavimas su kaimyninėmis šalimis ir partneriais energetikos politikos įgyvenimo srityje yra nepaprastai svarbus siekiant sukurti atvirą, saugią ir konkurencingą Europos energijos rinką;

2.

pabrėžia, kad reikia dėti daugiau pastangų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir aplinkos apsaugos srityje, laikantis Europos žaliojo kurso, ir vykdyti plataus užmojo klimato ir aplinkos politiką, visų pirma vykdyti įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą; ragina Komisiją į ES sektorių politiką, ypač Europos žaliąjį kursą, plačiai įtraukti rytines šalis partneres; šiuo atžvilgiu ragina nustatyti visapusišką reguliavimo sistemą, kuria būtų užtikrinta ir palengvinta prieiga prie finansavimo ir kitų paskatų mechanizmų, ir remti veiksmingesnį energetikos politikos įgyvendinimą; ragina rytinius partnerius nustatyti aiškius atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, įgyvendinamus iki 2030 ir 2050 m.;

3.

pakartoja, kad visiems Europos Sąjungos ir jos šalių partnerių piliečiams reikia užtikrinti patikimą, saugią, nepriklausomą ir ekologiškai tvarią energiją už prieinamą kainą;

4.

pripažįsta dideles rytinių šalių partnerių pastangas ir pažangą kovojant su plačiai paplitusia korupcija; vis dėlto mano, kad dar yra daug su korupcija susijusių problemų, kurias reikia spręsti, ir ragina atitinkamas valdžios institucijas sustiprinti priemones jai panaikinti, teisinei valstybei stiprinti ir geram valdymui skatinti – gali padėti paremti Rytų partnerystės politikoje po 2020 m. numatytas sektorių reformas, be kita ko, energetikos sektoriuje;

5.

pakartoja, kad svarbu mažinti energetikos sektoriuje išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; mano, kad būtinas glaudesnis ES ir rytinių šalių partnerių bendradarbiavimas siekiant spręsti energetinio saugumo ir patikimumo, energijos vartojimo efektyvumo, energijos nepritekliaus ir atsinaujinančiosios energijos sektoriaus plėtros klausimus;

6.

pažymi, kad energijos suvartojimo intensyvumas rytinėse šalyse partnerėse tebėra gerokai didesnis už ES vidurkį ir akcentuoja didžiules energijos taupymo šiose šalyse galimybes; pažymi, kad didinant energijos vartojimo efektyvumą labai padedama mažinti energijos nepriteklių; atkreipia dėmesį į tai, kokia svarbi yra nacionalinė pastatų renovacijos politika ir reguliavimo bei institucinių sistemų, pagal kurias apibrėžiami minimalūs pastatų energijos vartojimo efektyvumo standartai, numatomos paskatos renovuoti pastatus ir didinti energijos vartojimo efektyvumą pramonės šakose bei MVĮ, skatinamas energetikos infrastruktūros optimizavimas, be kita ko, prireikus taikant minimalius viešųjų pirkimų energijos vartojimo efektyvumo kriterijus, ir užtikrinama tinkama informacija vartotojams, įskaitant tikslų energijos suvartojimo matavimą, nustatymas, galiojimas ir vykdymo užtikrinimas; pabrėžia, kad skiriant ES finansavimą viešųjų pastatų renovacijai bendradarbiaujant su rytinėmis šalimis partnerėmis turėtų būti įvertinta galimybė nustatyti minimalius energijos vartojimo efektyvumo standartus;

7.

pažymi, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtra – nepaprastai svarbus pastangų siekiant pereiti prie švarios energijos, didinti konkurencingumą ir energetinę nepriklausomybę, kartu prisidedant prie darbo vietų kūrimo vietoje, elementas; teigiamai vertina tai, kad Rytų partnerystės energetikos grupėje sukurtas regioninis atsinaujinančiosios energijos tinklas, kuriam vadovauja Lietuva ir Sakartvelas; ragina, remiant ES, kurti panašius dvišalius ar daugiašalius rytinių šalių partnerių ir ES valstybių narių tinklus;

8.

pabrėžia, kad investicijos, kuriomis siekiama užtikrinti nepriklausomą ir saugų energetikos sektorių ES ir rytinėse šalyse partnerėse, taip pat turi būti paremtos tvariomis investicijomis į atsinaujinančiosios energijos sektorių;

9.

pabrėžia, kad reikia toliau dėti pastangas siekiant gerinti sujungiamumą tarp rytinių šalių partnerių bei su transeuropiniais energetikos tinklais ir sukurti tvirtą tarpvalstybinę infrastruktūrą, pradedant visapusišku tikslų, anksčiau nustatytų dokumente „20 iki 2020 m. numatomų pasiekti rezultatų“, įgyvendinimu; ragina nuolat teikti paramą siekiant sukurti techninius sujungiamumo projektų pajėgumus; ragina naudotis įvairiais maršrutais ir toliau plėtoti Juodosios jūros pakrantės ir ES valstybių narių jungtis;

10.

teigiamai vertina tai, kad pradėtas naudoti pietinis dujų koridorius, kuris duoda didelės naudos įvairinimo ir ekonominių galimybių požiūriu; teigiamai vertina tai, kad pradėtos vykdyti komercinės operacijos ir transportuotos pirmosios dujos Transadrijos dujotiekiu (1); pabrėžia, kad svarbu Rytų ir Vidurio Europą sujungti su pietiniu dujų koridoriumi; teigiamai vertina tai, kad pradėtas naudoti Jasų–Ungenio dujotiekis tarp Rumunijos ir Moldovos Respublikos, kuris padidino tiekimo įvairinimą ir labai pagerino regiono energetinio saugumo padėtį;

11.

teigiamai vertina Juodosios jūros perdavimo linijos plėtrą ir ragina daugiau dėmesio skirti elektros energetikos sistemų jungčių, taip pat pažangiųjų tinklų kūrimui bei finansavimui, siekiant užtikrinti reikiamą infrastruktūrą, kad būtų pasiekti klimato ir energetikos tikslai; pabrėžia, kad elektros tinklų saugumas yra pagrindinis energetinio saugumo elementas ir ragina ES labiau remti rytinių partnerių, norinčių siekti sinchronizacijos su Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinklu (ENTSO-E), pastangas;

12.

pripažįsta didelę finansinę ir techninę paramą, kurią ES, koordinuodama veiksmus ir bendradarbiaudama su kitais tarptautiniais subjektais, teikia rytiniams partneriams ir kuria siekiama skatinti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą ir sujungiamumą; ypač teigiamai vertina darbą, atliekamą pagal iniciatyvą „ES4Energy“, Anglių pramonės regionų pertvarkos iniciatyvą Vakarų Balkanuose ir Ukrainoje, investicijas ir paskolas, skirtas reformoms įgyvendinti, pagal Kaimynystės investicijų platformą, Rytų Europos energijos vartojimo efektyvumo ir aplinkosaugos partnerystę (E5P), Merų paktą ir ES biudžeto garantijas Europos investicijų banko bei kitų tarptautinių finansų įstaigų suteiktoms paskoloms;

13.

ragina rytines šalis partneres bendradarbiauti su ES valstybėmis narėmis ES turimų energetikos technologijų importo klausimu ir keistis gerąja patirtimi energetikos politikos bei administravimo srityse; nurodo, kad yra didelis žinių perdavimo ir tarpinstitucinio pertvarkymo bei bendradarbiavimo siekiant užtikrinti didesnę žaliųjų technologijų dalį poreikis; mano, jog, siekiant bendrų tikslų, būtina, kad ES ir Rytų šalių partnerių universitetai bei mokslinių tyrimų centrai bendradarbiautų;

14.

pripažįsta, kad ES valstybės narės ir jų partneriai turėtų labiau orientuotis į didesnį energijos rinkos liberalizavimą įvairių veiklos vykdytojų atžvilgiu, ir teigia, kad kartu reikėtų sukurti labiau bendradarbiavimu grindžiamą rinką, kuri visiems neštų didelę naudą;

15.

pabrėžia, kad energetikos pertvarka turi būti teisinga, įtrauki ir ekonomiškai efektyvi ir kad ja turėtų būti užtikrintas tvarumas, tiekimo saugumas ir energijos įperkamumas; pažymi, kad dabartinės mažos iškastinio kuro kainos dėl kainų reguliavimo, subsidijų ir neinternalizuojamų išorės sąnaudų reiškia, kad reikės papildomų paskatų siekiant paskatinti investicijas į energijos taupymo ir švarios energijos projektus; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia reformuoti energijos kainų nustatymą ir apmokestinimą, kad nebūtų baudžiama už atsinaujinančiųjų išteklių energijos vartojimą, palyginti su kitomis energijos rūšimis, ir galutiniams energijos vartotojams nebūtų pasiųsti netinkami kainų signalai;

16.

pabrėžia, kad reikia remti vartotojų įgalėjimą gaminti, vartoti, kaupti ir parduoti energiją, atsižvelgiant į tai, kad taip gali būti padedama kovoti su energijos nepritekliumi; atkreipia dėmesį į decentralizuotos atsinaujinančiosios energijos gamybos, kuri gali padidinti vietos energijos išteklių naudojimą bei vietos energijos tiekimo saugumą ir skatinti bendruomenės vystymąsi bei sanglaudą, potencialą; pabrėžia, kad svarbu panaikinti oligarchinį monopolį energetikos sektoriuje;

17.

ragina rytines šalis partneres tinkamai spręsti energijos nepritekliaus problemą kiekvienu atveju, kai jis nustatomas, ir apsaugoti pažeidžiamus energijos vartotojus, ypač atokiose vietovėse; pabrėžia, kad svarbu patvirtinti aiškias energijos nepritekliaus ir pažeidžiamo energijos vartotojo apibrėžtis, kad būtų galima vykdyti geresnę stebėseną ir geriau formuoti politiką;

18.

ragina įgyvendinant Rytų partnerystę glaudžiau bendradarbiauti vandenilio iš atsinaujinančių energijos išteklių gamybos ir naudojimo srityje ir propaguoti bendrus vandenilio standartus; pažymi, jog būtina užtikrinti, kad vandenilio importas nepakenktų pastangoms mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro;

19.

ragina ES ir jos valstybes nares kritiškai persvarstyti bendradarbiavimą su Rusija įvairiose užsienio politikos platformose ir įgyvendinant tokius projektus, kaip „Nord Stream 2“; reiškia susirūpinimą dėl dujotiekio „Nord Stream 2“ statybos, nes jis didina ES priklausomybę nuo Rusijos dujų tiekimo, kelia grėsmę ES vidaus rinkai ir neatitinka ES energetikos politikos ar jos strateginių interesų; pripažįsta, kad projektas „Nord Stream 2“ kelia ilgalaikę esminę politinę, ekonominę ir saugumo riziką, ir ragina visus suinteresuotuosius subjektus, visų pirma valstybėse narėse ir Europoje, pasinaudoti esamomis teisinėmis sąlygomis siekiant sustabdyti projektą; pakartoja, kad Ukraina atlieka nepaprastai svarbų vaidmenį Europos energijos tiekimo tinkle, ir ragina tvirčiau bendradarbiauti su Ukraina, kaip pagrindine tranzito šalimi;

20.

atkreipia dėmesį į tai, jog ES ir rytinės šalys partnerės turi būti vieningos, kad būtų atsparios monopolinių energijos tiekėjų piktnaudžiavimui; pripažįsta, kad, nors tokie tiekėjai finansiniu požiūriu gali sau leisti sustabdyti energijos tiekimą į vieną šalį, energijos tiekimo į visą bloką sustabdymas yra netvarus; ragina nutraukti dujotiekio „Nord Stream 2“ statybą;

21.

pakartoja, kad pritaria pagalbai rytiniams partneriams siekiant mažinti energetinę priklausomybę nuo Rusijos Federacijos, plėtojant jų šalies energijos gamybą ir didinant energijos vartojimo efektyvumą – tai darytų poveikį jų energijos poreikiams, taigi ir jų priklausomybei nuo išorės tiekėjų;

22.

atkreipia dėmesį į didelį pavojų, kurį kelia įšaldyti konfliktai Rytų partnerystės šalių teritorijoje, energetiniam saugumui, demokratijai ir vystymuisi; ragina toliau bendradarbiauti siekiant nutraukti tokius konfliktus, būtent, Kryme, Padniestrėje, Abchazijoje, Pietų Osetijoje ir Kalnų Karabache;

23.

ragina glaudžiau bendradarbiauti siekiant sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį transporto ir judumo sektoriuje; primena, kad didelis dėmesys turėtų būti skiriamas ne tik išmetamo CO2 kiekio mažinimui, bet ir kitų medžiagų, kurios daro žalingą poveikį aplinkai ir visuomenės sveikatai, išmetamo kiekio mažinimui; teigiamai vertina tai, kad paskelbtas tyrimas „Suskystintų gamtinių dujų rinkų perspektyvos rytinėse šalyse partnerėse“ (angl. Prospects of LNG markets in Eastern Partner countries); ragina rytines šalis partneres išnagrinėti galimybes padidinti suskystintų gamtinių dujų naudojimą krovininio transporto srityje, sumažinant dyzelino naudojimą; pabrėžia, kad suskystintų gamtinių dujų naudojimas turėtų būti tik dalinis perėjimo prie tvaraus ekologiško judumo ir transporto, grindžiamų atsinaujinančaisiais energijos ištekliais, sprendimas; ragina Komisiją ir rytines šalis partneres stiprinti bendradarbiavimą siekiant kurti naują judumo infrastruktūrą, pvz., elektromobilių aukštosios įtampos įkrovimo stoteles;

24.

teigiamai vertina tai, kad Rytų partnerystės energetikos grupėje sukurta darbo grupė dujų klausimais, kuriai vadovauja Lenkija ir Ukraina ir kuri turėtų daugiausia dėmesio skirti vandenilio ir žaliųjų dujų skatinimui, verslo partnerysčių kūrimui bei investicijų pritraukimui;

25.

pabrėžia, kad svarbu skatinti įrodymais grindžiamą energetikos politiką, paremtą išsamiais duomenimis, taip pat teisės aktų įgyvendinimo užtikrinimą, ir ragina toliau teikti ES paramą siekiant stiprinti rytinių partnerių administracinius gebėjimus šioje srityje; ragina užtikrinti didesnį Europos šalių partnerių teikiamų su energetika susijusių duomenų skaidrumą ir geresnes galimybes su jais susipažinti; ragina rytines šalis partneres stiprinti ir apsaugoti savo kibernetinį saugumą ir ypatingos svarbos energetikos infrastruktūrą;

26.

primena atitinkamų rytinių šalių partnerių įsipareigojimus pagal asociacijos susitarimus, Energijos bendrijos sutartį ir visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą dėl ES energetikos reglamentų perkėlimo į nacionalinę teisę arba suderinimo su jais; laikosi nuomonės, kad papildoma finansinė parama turėtų būti teikiama su sąlyga, kad bus veiksmingai įgyvendinami šalių partnerių įsipareigojimai ir šis įgyvendinimas užtikrinamas, vykdomos būtinos reformos ir prisiimami platesnio užmojo įsipareigojimai atsižvelgiant į Europos žaliąjį kursą, laikantis principo „parama pagal pažangą“ pripažįsta pažangą, kurią jau padarė kai kurios rytinės šalys partnerės, ir ragina imtis atitinkamų veiksmų siekiant stiprinti bendradarbiavimą ir paramą, kad būtų dar labiau skatinamos reformos;

27.

mini 35-ąsias Černobylio katastrofos metines, reiškia gilią užuojautą aukų šeimoms ir solidarizuojasi su visais nukentėjusiais asmenimis ir ragina užtikrinti, kad esami ir nauji branduoliniai įrenginiai rytinėse šalyse partnerėse atitiktų aukščiausius aplinkosaugos ir branduolinės saugos standartus, laikantis tarptautinių konvencijų; ragina užtikrinti, kad nesaugūs energetikos projektai, pvz., Astravo atominė elektrinė, nebūtų įtraukta į Europos elektros energijos tinklą;

28.

primena, kad ES ir rytinių šalių partnerių bendradarbiavimas energijos srityje ir prekyba energija apima visapusišką bendradarbiavimą ir tarptautinių bei Europos gamybos saugos standartų laikymąsi ir kad šiam bendradarbiavimui šiuo metu grėsmę kelia Baltarusijos atsisakymas visapusiškai laikytis Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) ir Europos branduolinės saugos reguliavimo institucijų grupės (ENSREG) saugos gerinimo rekomendacijų dėl naujai veikiančios Astravo atominės elektrinės; primygtinai ragina Baltarusijos valdžios institucijas spręsti visus saugos klausimus, susijusius su elektrinės veikimu;

29.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Europos Parlamento pirmininkui, Tarybai, Komisijai, už Europos žaliąjį kursą atsakingam vykdomajam Komisijos pirmininko pavaduotojui, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, už energetiką atsakingam Komisijos nariui, už kaimynystę ir plėtrą atsakingam Komisijos nariui, Europos išorės veiksmų tarnybai, ES valstybių narių ir Rytų Europos šalių partnerių Vyriausybėms ir parlamentams;

---

(1)  Transadrijos dujotiekis (TAP) pradėtas eksploatuoti 2020 m. lapkričio 15 d. Pirmosios dujos pasiekė Graikiją ir Bulgariją per Nea Mesimvrijos sujungimo tašką su dujų perdavimo tinklu DESFA, taip pat Italiją – per Melendugno sujungimo tašką su dujų perdavimo tinklu „SNAM Rete Gas“ (SRG). Pietinį dujų koridorių sudaro Pietų Kaukazo dujotiekio išplėtimas (SCPX) per Azerbaidžano ir Sakartvelo teritorijas: 428 km ilgio naujas 48 colių dujotiekis Azerbaidžane, 59 km ilgio naujas 48 colių dujotiekis ir 2 naujos kompresorių stotys Sakartvele. Transanatolijos dujotiekis (TANAP) – tai 1 340 km ilgio 56 colių dujotiekis, 34 km ilgio 36 colių dujotiekis ir 476 km ilgio 48 colių dujotiekis per Turkijos teritoriją. Transadrijos dujotiekis (TAP) – tai 878 km ilgio 48 colių dujotiekis per Graikijos, Albanijos ir Italijos teritorijas.

1

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 361/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 361/26

---

REZOLIUCIJA

dėl gyvenimo kokybės, įskaitant patikimas sveikatos priežiūros sistemas ir tvarią pensijų reformą ES ir Rytų partnerystės šalyse

(2021/C 361/04)

EURONEST PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. gegužės 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos steigiamąjį aktą,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. lapkričio 24 d. Briuselyje vykusio Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą deklaraciją ir į ankstesnių aukščiausiojo lygio susitikimų bendras deklaracijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. lapkričio 24 d. Briuselyje vykusio Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą deklaraciją ir į ankstesnių aukščiausiojo lygio susitikimų bendras deklaracijas,

| — | atsižvelgdama į 2012 m. balandžio 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl pilietinės visuomenės stiprinimo Rytų partnerystės šalyse, įskaitant Vyriausybės ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimo ir reformų, susijusių su pilietinės visuomenės įgalinimu klausimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2012 m. balandžio 3 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl pilietinės visuomenės stiprinimo Rytų partnerystės šalyse, įskaitant Vyriausybės ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimo ir reformų, susijusių su pilietinės visuomenės įgalinimu klausimus (1),

| — | atsižvelgdama į 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2020 m. birželio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2020 m. birželio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (2),

| — | atsižvelgdama į 2017 m. birželio 9 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Rytų partnerystė: 20 tikslų iki 2020 m. Dėmesys pagrindiniams prioritetams ir apčiuopiamiems rezultatams“ (SWD(2017)0300), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. birželio 9 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Rytų partnerystė: 20 tikslų iki 2020 m. Dėmesys pagrindiniams prioritetams ir apčiuopiamiems rezultatams“ (SWD(2017)0300),

| — | atsižvelgdama į 2020 m. kovo 18 d. Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos bendrą komunikatą dėl Rytų partnerystės politikos po 2020 m. (JOIN(2020)0007) ir į prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Atsparumo stiprinimas. Visiems naudinga Rytų partnerystė“ (SWD(2020)0056), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. kovo 18 d. Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos bendrą komunikatą dėl Rytų partnerystės politikos po 2020 m. (JOIN(2020)0007) ir į prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Atsparumo stiprinimas. Visiems naudinga Rytų partnerystė“ (SWD(2020)0056),

| — | atsižvelgdama į 2020 m. gegužės 11 d. Tarybos išvadas dėl Rytų partnerystės politikos po 2020 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. gegužės 11 d. Tarybos išvadas dėl Rytų partnerystės politikos po 2020 m.,

| — | atsižvelgdama į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., ypač į 3-iąjį darnaus vystymosi tikslą (DVT) užtikrinti sveiką gyvenseną ir skatinti visų amžiaus grupių gerovę ir 4-ąjį DVT dėl įtraukaus ir teisingo kokybiško švietimo užtikrinimo ir mokymosi visą gyvenimą galimybių visiems skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., ypač į 3-iąjį darnaus vystymosi tikslą (DVT) užtikrinti sveiką gyvenseną ir skatinti visų amžiaus grupių gerovę ir 4-ąjį DVT dėl įtraukaus ir teisingo kokybiško švietimo užtikrinimo ir mokymosi visą gyvenimą galimybių visiems skatinimo,

| — | atsižvelgdama į 2020 m. spalio 8 d. Komisijos Europos ekonomikos diskusijų dokumentą „Siekiant didesnio tinkamumo ir tvarumo: pensijų sistemų peržiūra ir pensijų reformos Rytų partnerystės šalyse“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. spalio 8 d. Komisijos Europos ekonomikos diskusijų dokumentą „Siekiant didesnio tinkamumo ir tvarumo: pensijų sistemų peržiūra ir pensijų reformos Rytų partnerystės šalyse“,

| — | atsižvelgdama į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 15 principą dėl senatvės pajamų ir pensijų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 15 principą dėl senatvės pajamų ir pensijų,

| — | atsižvelgdama į savo 2020 m. birželio 19 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2020 m. birželio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 2020 m. birželio 19 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2020 m. birželio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (3),

| — | atsižvelgdama į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (4),

| — | atsižvelgdama į 2020 m. kovo 23 d. JT Generalinio Sekretoriaus António Guterreso skubų raginimą visuose pasaulio kampeliuose paskelbti pasaulinį ugnies nutraukimą siekiant susitelkti į kovą su COVID-19, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. kovo 23 d. JT Generalinio Sekretoriaus António Guterreso skubų raginimą visuose pasaulio kampeliuose paskelbti pasaulinį ugnies nutraukimą siekiant susitelkti į kovą su COVID-19,

| — | atsižvelgdama į Gruzijos, Moldovos bei Ukrainos asociacijos susitarimus su ES, ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą, ES ir Azerbaidžano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, ypač į šių susitarimų skyrius dėl prekybos ir darnaus vystymosi, taip pat dėl užimtumo, socialinės politikos ir lygių galimybių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Gruzijos, Moldovos bei Ukrainos asociacijos susitarimus su ES, ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą, ES ir Azerbaidžano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, ypač į šių susitarimų skyrius dėl prekybos ir darnaus vystymosi, taip pat dėl užimtumo, socialinės politikos ir lygių galimybių,

| A. | kadangi 2020 m. gegužės 11 d. Tarybos išvadose dėl Rytų partnerystės politikos po 2020 m. pabrėžiama, kad atsparumo stiprinimas kaip svarbiausia politikos sistema artimiausiais metais bus vienas iš pagrindinių Rytų partnerystės tikslų, be kita ko, aplinkos, sveikatos (visų pirma dabartinės COVID-19 pandemijos kontekste) ir žmonių saugumo srityse; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2020 m. gegužės 11 d. Tarybos išvadose dėl Rytų partnerystės politikos po 2020 m. pabrėžiama, kad atsparumo stiprinimas kaip svarbiausia politikos sistema artimiausiais metais bus vienas iš pagrindinių Rytų partnerystės tikslų, be kita ko, aplinkos, sveikatos (visų pirma dabartinės COVID-19 pandemijos kontekste) ir žmonių saugumo srityse;

| B. | kadangi 2020 m. kovo 18 d. bendrame komunikate dėl Rytų partnerystės politikos po 2020 m. ypatingas dėmesys skiriamas atsparumo didinimui ir numatoma aktyviau imtis veiksmų srityse, kurios yra itin svarbios žmonių sveikatai ir gerovei; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2020 m. kovo 18 d. bendrame komunikate dėl Rytų partnerystės politikos po 2020 m. ypatingas dėmesys skiriamas atsparumo didinimui ir numatoma aktyviau imtis veiksmų srityse, kurios yra itin svarbios žmonių sveikatai ir gerovei;

| C. | kadangi gyvenimo kokybės gerinimas yra ilgalaikis tiesiogiai ir netiesiogiai pareikštas nacionalinių Vyriausybių politikos tikslas, kurį sunku tinkamai apibrėžti ir išmatuoti, o dažnai jis nepakankamai aiškus ir plačiai interpretuotinas; |
| --- | --- |

C.

kadangi gyvenimo kokybės gerinimas yra ilgalaikis tiesiogiai ir netiesiogiai pareikštas nacionalinių Vyriausybių politikos tikslas, kurį sunku tinkamai apibrėžti ir išmatuoti, o dažnai jis nepakankamai aiškus ir plačiai interpretuotinas;

| D. | kadangi gyvenimo kokybė yra plati sąvoka, apimanti ne tik ekonomikos augimą ir materialines gyvenimo sąlygas; kadangi ji apima įvairius rodiklius, atspindinčius jos daugialypiškumą, įskaitant pasitenkinimą gyvenimu, užimtumą, sveikatos būklę, socialinius santykius, laisvą laiką, švietimą ir įgūdžius, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, piliečių dalyvavimą visuomeniniame gyvenime ir valdyme, aplinkos kokybę, žmonių saugumą ir valdymą; |
| --- | --- |

D.

kadangi gyvenimo kokybė yra plati sąvoka, apimanti ne tik ekonomikos augimą ir materialines gyvenimo sąlygas; kadangi ji apima įvairius rodiklius, atspindinčius jos daugialypiškumą, įskaitant pasitenkinimą gyvenimu, užimtumą, sveikatos būklę, socialinius santykius, laisvą laiką, švietimą ir įgūdžius, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, piliečių dalyvavimą visuomeniniame gyvenime ir valdyme, aplinkos kokybę, žmonių saugumą ir valdymą;

| E. | kadangi į visus Rytų partnerystės šalių asociacijos susitarimus ir ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą (CEPA) įtrauktas skyrius, skirtas sveikatos klausimams, kuriame numatytas bendradarbiavimas įvairiose srityse siekiant gerinti visuomenės sveikatos standartus ir žmonių sveikatos apsaugą, taip pat aplinkai skirtas skyrius siekiant aukšto lygio reguliavimo konvergencijos; |
| --- | --- |

E.

kadangi į visus Rytų partnerystės šalių asociacijos susitarimus ir ES ir Armėnijos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą (CEPA) įtrauktas skyrius, skirtas sveikatos klausimams, kuriame numatytas bendradarbiavimas įvairiose srityse siekiant gerinti visuomenės sveikatos standartus ir žmonių sveikatos apsaugą, taip pat aplinkai skirtas skyrius siekiant aukšto lygio reguliavimo konvergencijos;

| F. | kadangi esama didelių skirtumų tarp ES valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių ir jų viduje, kaip matyti iš socialinių ir ekonominių rodiklių bei žmogaus socialinės raidos indekso; kadangi tikėtina gyvenimo trukmė, kaip pagrindinis rodiklis, Rytų partnerystės šalyse yra iki septynerių metų trumpesnė už ES vidurkį; |
| --- | --- |

F.

kadangi esama didelių skirtumų tarp ES valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių ir jų viduje, kaip matyti iš socialinių ir ekonominių rodiklių bei žmogaus socialinės raidos indekso; kadangi tikėtina gyvenimo trukmė, kaip pagrindinis rodiklis, Rytų partnerystės šalyse yra iki septynerių metų trumpesnė už ES vidurkį;

| G. | kadangi didelio neformaliojo sektoriaus, aukšto nedarbo lygio, žemo santaupų lygio ir didelės priklausomybės nuo emigrantų perlaidų derinys Rytų partnerystės regione rodo didelės Rytų partnerystės šalių visuomenės dalies pažeidžiamumą, nes tikėtina, kad dėl COVID-19 krizės jie patirs didesnį skurdą ir nelygybę; |
| --- | --- |

G.

kadangi didelio neformaliojo sektoriaus, aukšto nedarbo lygio, žemo santaupų lygio ir didelės priklausomybės nuo emigrantų perlaidų derinys Rytų partnerystės regione rodo didelės Rytų partnerystės šalių visuomenės dalies pažeidžiamumą, nes tikėtina, kad dėl COVID-19 krizės jie patirs didesnį skurdą ir nelygybę;

| H. | kadangi pandemijos sukelti socialiniai ir ekonominiai sukrėtimai daro neigiamą poveikį žmonių pajamoms ir fizinei bei psichinei gerovei, taip pat visų bendruomenių socialiniam vientisumui; |
| --- | --- |

H.

kadangi pandemijos sukelti socialiniai ir ekonominiai sukrėtimai daro neigiamą poveikį žmonių pajamoms ir fizinei bei psichinei gerovei, taip pat visų bendruomenių socialiniam vientisumui;

| I. | kadangi įperkamos, veiksmingos, prieinamos, tvarios ir atsparios visuomenės sveikatos sistemos yra pagrindinis veiksnys gerinant piliečių gyvenimo kokybę ir didinant gerovę; |
| --- | --- |

I.

kadangi įperkamos, veiksmingos, prieinamos, tvarios ir atsparios visuomenės sveikatos sistemos yra pagrindinis veiksnys gerinant piliečių gyvenimo kokybę ir didinant gerovę;

| J. | kadangi išlaidos sveikatos priežiūrai tiek išreikštos absoliučiais skaičiais, tiek kaip BVP dalis Rytų partnerystės šalyse yra gerokai mažesnės nei ES; |
| --- | --- |

J.

kadangi išlaidos sveikatos priežiūrai tiek išreikštos absoliučiais skaičiais, tiek kaip BVP dalis Rytų partnerystės šalyse yra gerokai mažesnės nei ES;

| K. | kadangi pilietinės visuomenės organizacijos buvo ir toliau bus labai svarbios mažinant pandemijos poveikį ilguoju laikotarpiu ir joms reikės paramos, kad būtų užtikrintas šios pagrindinės paramos veiklos tęstinumas siekiant sušvelninti COVID-19 krizės ekonominius, socialinius ir sveikatos padarinius; |
| --- | --- |

K.

kadangi pilietinės visuomenės organizacijos buvo ir toliau bus labai svarbios mažinant pandemijos poveikį ilguoju laikotarpiu ir joms reikės paramos, kad būtų užtikrintas šios pagrindinės paramos veiklos tęstinumas siekiant sušvelninti COVID-19 krizės ekonominius, socialinius ir sveikatos padarinius;

| L. | kadangi COVID-19 pandemija ypač išryškino tai, kad reikia stiprinti pasirengimą ekstremaliosioms situacijoms ir ypač rimtoms tarpvalstybinėms grėsmėms sveikatai ir reagavimo į jas pajėgumus platesniame Europos regione; |
| --- | --- |

L.

kadangi COVID-19 pandemija ypač išryškino tai, kad reikia stiprinti pasirengimą ekstremaliosioms situacijoms ir ypač rimtoms tarpvalstybinėms grėsmėms sveikatai ir reagavimo į jas pajėgumus platesniame Europos regione;

| M. | kadangi COVID-19 krizės metu išryškėjo žalinimo, priežiūros ir skaitmeninės pertvarkos rėmimo ir spartinimo svarba, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje; |
| --- | --- |

M.

kadangi COVID-19 krizės metu išryškėjo žalinimo, priežiūros ir skaitmeninės pertvarkos rėmimo ir spartinimo svarba, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje;

| N. | kadangi reaguodama į COVID-19 krizę ES mobilizavo skubios paramos paketą, kurį sudaro 80 mln. EUR neatidėliotiniems poreikiams tenkinti ir iki 1 mlrd. EUR sveikatos priežiūros sistemoms ir trumpalaikiam ir vidutinės trukmės socialiniam ir ekonominiam atsigavimui Rytų partnerystės regione remti; |
| --- | --- |

N.

kadangi reaguodama į COVID-19 krizę ES mobilizavo skubios paramos paketą, kurį sudaro 80 mln. EUR neatidėliotiniems poreikiams tenkinti ir iki 1 mlrd. EUR sveikatos priežiūros sistemoms ir trumpalaikiam ir vidutinės trukmės socialiniam ir ekonominiam atsigavimui Rytų partnerystės regione remti;

| O. | kadangi pagal tokias programas kaip Europos Sąjungos solidarumo sveikatos srityje iniciatyva Rytų partnerystės šalyse teikiama trumpalaikė ir vidutinės trukmės pagalba COVID-19 krizės sukeltoms problemoms spręsti ir jos galėtų tapti atspirties tašku tolesniam bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

O.

kadangi pagal tokias programas kaip Europos Sąjungos solidarumo sveikatos srityje iniciatyva Rytų partnerystės šalyse teikiama trumpalaikė ir vidutinės trukmės pagalba COVID-19 krizės sukeltoms problemoms spręsti ir jos galėtų tapti atspirties tašku tolesniam bendradarbiavimui;

| P. | kadangi COVID-19 krizė parodė bendrų ES veiksmų svarbą; kadangi Parlamentas, be kita ko, ragino sukurti Europos reagavimo į sveikatos krizes mechanizmą, kad būtų geriau pasirengta bet kokio tipo sveikatos ar sanitarinei krizei ir į ją reaguojama bendrai ir koordinuotai; |
| --- | --- |

P.

kadangi COVID-19 krizė parodė bendrų ES veiksmų svarbą; kadangi Parlamentas, be kita ko, ragino sukurti Europos reagavimo į sveikatos krizes mechanizmą, kad būtų geriau pasirengta bet kokio tipo sveikatos ar sanitarinei krizei ir į ją reaguojama bendrai ir koordinuotai;

| Q. | kadangi ES įsipareigojo laikytis vieningo, koordinuoto požiūrio, kad kovodama su COVID-19 krize galėtų veiksmingai ir solidariai veikti, visų pirma kiek tai susiję su vakcinų pirkimu ir platinimu, o valstybės narės išlaiko visą atsakomybę už savo visuomenės sveikatos politiką bei už sveikatos paslaugų ir medicininės priežiūros organizavimą ir teikimą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi ES įsipareigojo laikytis vieningo, koordinuoto požiūrio, kad kovodama su COVID-19 krize galėtų veiksmingai ir solidariai veikti, visų pirma kiek tai susiję su vakcinų pirkimu ir platinimu, o valstybės narės išlaiko visą atsakomybę už savo visuomenės sveikatos politiką bei už sveikatos paslaugų ir medicininės priežiūros organizavimą ir teikimą;

| R. | kadangi vyresnio amžiaus moterys patiria didesnę skurdo riziką dėl, be kita ko, darbo užmokesčio ir pensijų skirtumo, lyčių segregacijos darbo rinkoje, vyrų ir moterų priežiūros pareigų skirtumų ir vyrų ir moterų darbo laiko skirtumų; |
| --- | --- |

R.

kadangi vyresnio amžiaus moterys patiria didesnę skurdo riziką dėl, be kita ko, darbo užmokesčio ir pensijų skirtumo, lyčių segregacijos darbo rinkoje, vyrų ir moterų priežiūros pareigų skirtumų ir vyrų ir moterų darbo laiko skirtumų;

| S. | kadangi Komisija ir Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Europos regiono biuras savo 2020 m. lapkričio 4 d. bendrame pareiškime (5) pripažino, kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant padėti Rytų partnerystės šalims gerinti regioninį ir subregioninį sveikatos saugumą, mažinti nelygybę sveikatos srityje, didinti sveikatos sistemų atsparumą ir stiprinti PSO šalių biurų ir ES delegacijų bendradarbiavimą, kartu stiprinant Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) ir PSO Europos regiono biuro partnerystę, kad visame regione būtų užtikrinti suderinti strateginiai požiūriai; |
| --- | --- |

S.

kadangi Komisija ir Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Europos regiono biuras savo 2020 m. lapkričio 4 d. bendrame pareiškime (5) pripažino, kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant padėti Rytų partnerystės šalims gerinti regioninį ir subregioninį sveikatos saugumą, mažinti nelygybę sveikatos srityje, didinti sveikatos sistemų atsparumą ir stiprinti PSO šalių biurų ir ES delegacijų bendradarbiavimą, kartu stiprinant Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) ir PSO Europos regiono biuro partnerystę, kad visame regione būtų užtikrinti suderinti strateginiai požiūriai;

| T. | kadangi nuspėjamos, tinkamos ir tvarios pensijų sistemos yra svarbus elementas užtikrinant gerą gyvenimo kokybę išėjus iš darbo, taip pat užtikrinant pajamų saugumą, užkertant kelią skurdui ir mažinant nelygybę senatvėje; |
| --- | --- |

T.

kadangi nuspėjamos, tinkamos ir tvarios pensijų sistemos yra svarbus elementas užtikrinant gerą gyvenimo kokybę išėjus iš darbo, taip pat užtikrinant pajamų saugumą, užkertant kelią skurdui ir mažinant nelygybę senatvėje;

| U. | kadangi pensijų sistemų valdymas ES ir toliau priklauso valstybių narių kompetencijai; kadangi ES ir jos šalių partnerių tarpusavio mokymosi ir keitimosi geriausios praktikos pavyzdžiais palengvinimas turi didelį potencialą reagavimui į demografinius iššūkius pagerinti ir pensijų sistemų tinkamumui ir tvarumui padidinti; |
| --- | --- |

U.

kadangi pensijų sistemų valdymas ES ir toliau priklauso valstybių narių kompetencijai; kadangi ES ir jos šalių partnerių tarpusavio mokymosi ir keitimosi geriausios praktikos pavyzdžiais palengvinimas turi didelį potencialą reagavimui į demografinius iššūkius pagerinti ir pensijų sistemų tinkamumui ir tvarumui padidinti;

| V. | kadangi, atsižvelgiant į spartėjantį gyventojų senėjimą, reikšmingą neformalųjį sektorių ir didelį sezoninių darbuotojų skaičių, taip pat į besitęsiančią ekonomikos krizę, vis sunkiau pasiekti pensijų politikos tikslus Rytų partnerystės regione; |
| --- | --- |

V.

kadangi, atsižvelgiant į spartėjantį gyventojų senėjimą, reikšmingą neformalųjį sektorių ir didelį sezoninių darbuotojų skaičių, taip pat į besitęsiančią ekonomikos krizę, vis sunkiau pasiekti pensijų politikos tikslus Rytų partnerystės regione;

| W. | kadangi į Europos socialinių teisių ramstį įtrauktos kelios nuostatos, skirtos teisėms į pensiją, įskaitant darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų teisę į įmokoms proporcingą pensiją ir pakankamų pajamų užtikrinimą; moterų ir vyrų teisę į lygias galimybes įgyti teises į pensiją; ir teisę į išteklius, užtikrinančius orumą senatvėje; |
| --- | --- |

W.

kadangi į Europos socialinių teisių ramstį įtrauktos kelios nuostatos, skirtos teisėms į pensiją, įskaitant darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų teisę į įmokoms proporcingą pensiją ir pakankamų pajamų užtikrinimą; moterų ir vyrų teisę į lygias galimybes įgyti teises į pensiją; ir teisę į išteklius, užtikrinančius orumą senatvėje;

| X. | kadangi investicijos į priežiūros ekonomiką yra labai svarbios siekiant užtikrinti visiems deramą gyvenimą ir apsaugoti visus ES ir Rytų partnerystės šalyse gyvenančius žmones; kadangi vyresnio amžiaus žmonės stipriai nukentėjo ir dar kenčia nuo įvairių ligų, įskaitant COVID-19, sukeltų komplikacijų ir pasitaiko mirtinų atvejų; |
| --- | --- |

X.

kadangi investicijos į priežiūros ekonomiką yra labai svarbios siekiant užtikrinti visiems deramą gyvenimą ir apsaugoti visus ES ir Rytų partnerystės šalyse gyvenančius žmones; kadangi vyresnio amžiaus žmonės stipriai nukentėjo ir dar kenčia nuo įvairių ligų, įskaitant COVID-19, sukeltų komplikacijų ir pasitaiko mirtinų atvejų;

Gyvenimo kokybė

| 1. | palankiai vertina tai, kad ES Rytų partnerystės strategijoje šiuo metu daugiausia dėmesio skiria atsparumui, ir pažymi, kad aktyvesnis bendradarbiavimas aplinkos, klimato kaitos, socialinės politikos, lyčių lygybės, darbo teisių ir socialinės apsaugos, visų pirma deramo užimtumo, visuomenės sveikatos ir švietimo srityse, padėtų užtikrinti apčiuopiamą ilgalaikę naudą gyvenimo kokybei ES ir jos rytinėse kaimyninėse šalyse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad dauguma Rytų partnerystės tikslų ir esamų programų netiesiogiai prisideda prie gyvenimo kokybės gerinimo, tačiau jų tiesioginės pridėtinės vertės matomumas piliečiams iš esmės yra labai ribotas, todėl ragina geriau koordinuoti ekonominę ir socialinę politiką, taip pat jos suderinamumą su ekologine ekonomikos pertvarka, laikantis įsipareigojimų, prisiimtų pagal Paryžiaus protokolą siekiant sušvelninti klimato kaitos poveikį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad deramas gyvenimas ir galimybė naudotis socialine apsauga yra rimtas bendras iššūkis ES valstybėms narėms ir Rytų partnerystės šalims, todėl tai turėtų būti pagrindinės bendrų pastangų ir bendradarbiavimo temos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina visus suinteresuotuosius subjektus visapusiškai išnaudoti esamų ES ir Rytų partnerystės šalių dvišalių susitarimų, taip pat daugiašalės Rytų partnerystės platformos nuostatų potencialą, pasitelkiant inovatyvias politikos priemones apčiuopiamiems gyvenimo kokybės gerinimo rezultatams pasiekti ir išmatuoti, kartu didinant tokių konkrečių veiksmų ir rezultatų matomumą; |
| --- | --- |

4.

Patikimos sveikatos priežiūros sistemos

| 5. | ragina visus suinteresuotuosius subjektus pasimokyti iš COVID-19 pandemijos ir intensyvinti poreikiais grindžiamą ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimą, dalyvaujant atitinkamoms tarptautinėms organizacijoms, pilietinei visuomenei ir vietos sveikatos priežiūros tarnyboms; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena itin didelę visiems prieinamos, įperkamos ir kokybiškos sveikatos priežiūros svarbą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad viešosios sveikatos priežiūros sistemos visų pirma turėtų būti orientuotos į jų gavėjus, o ne į išlaidas, kad jos turėtų būti pakankamai finansuojamos, kad galėtų tinkamai mokėti darbuotojams ir veikti geromis sąlygomis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Europos Komisiją ir Rytų partnerystės šalių Vyriausybes savo programose atsižvelgti į dabartinės krizės metu išryškėjusius poreikius, visų pirma užtikrinti socialinę apsaugą ir užimtumo išsaugojimą, galimybes naudotis atspariomis viešosiomis sveikatos priežiūros paslaugomis, taip pat galimybes gauti išsilavinimą, įskaitant mokymąsi internetu, aprūpinimą maistu ir materialinę pagalbą labiausiai skurstantiems asmenims; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad COVID-19 laikotarpiu reikia užtikrinti visuotinę prieigą prie sveikatos priežiūros paslaugų ir medicinos infrastruktūros, pvz., ligoninių, priežiūros įstaigų, vaistų, tyrimų ir vakcinų, išsaugoti ir stiprinti viešąsias sveikatos priežiūros paslaugas ir gerokai padidinti jų finansavimą; pabrėžia, kad reikia dėti daugiau bendrų pastangų PPO viduje, kad būtų atsižvelgta į pasaulinį aspektą siekiant įveikti COVID-19 pandemiją; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina ES ir Rytų partnerystės šalių Vyriausybes mažinti nelygybę, susijusią su galimybėmis naudotis sveikatos priežiūros ir slaugos paslaugomis, daugiausia dėmesio skiriant sveikatos paslaugų ir pajėgumų stiprinimui vietos ir regionų lygmeniu planuojant kitas Rytų partnerystės programas po 2020 m. ir programuojant ES dvišalę paramą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina ES valstybes nares ir Rytų partnerystės šalis gerbti teisę į sveikatą, išlaikant visuotinę ir vienodą prieigą prie sveikatos priežiūros paslaugų, nediskriminuojant dėl amžiaus, rasės, etninės kilmės, kalbinės ar socialinės grupės ar seksualinės orientacijos, lyties raiškos, lytinės tapatybės ar lyties požymių ar bet kokių kitų priežasčių; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primygtinai reikalauja, kad dabartinės pandemijos metu mažumoms turėtų būti suteikta daugiau galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, ir pabrėžia, kad joms neturėtų būti taikomos ribojamosios pandemijos priemonės, konkrečiai nenurodžius, kad tokios specialios priemonės yra būtinos siekiant išvengti diskriminacijos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad lėtinių ligų, pvz., vėžio, gydymo ir priežiūros galimybės neturėtų būti neigiamai paveiktos ir turi būti užtikrintos nepaisant COVID-19 pandemijos ir jos poveikio sveikatos priežiūros sistemoms ir viešiesiems finansams; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, kad gyvenimo kokybė Rytų partnerystės šalyse yra ne tik prastesnė nei ES šalyse, bet daugeliui žmonių, ypač gyvenantiems kaimo vietovėse, kyla sunkumų norint pasiekti pagrindinių socialinių standartų dėl netinkamos infrastruktūros ir sanitarijos, medicinos ir švietimo paslaugų trūkumo arba jų nuotolio; |
| --- | --- |

14.

| 15. | skatina reguliariai ir struktūruotai keistis informacija ir darbuotojais, kad būtų didinamas sveikatos sistemų atsparumas ir mažinamas spaudimas ypatingos svarbos sveikatos infrastruktūros objektams ir darbuotojams, taip pat siekiant sudaryti palankesnes sąlygas abipusiam mokymuisi geriausios praktikos, institucijų pasirengimo ir valdymo srityse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina ES apsvarstyti dvišales ir regionines techninės pagalbos programas, skirtas sveikatos priežiūros reformai Rytų partnerystės regione, siekiant pagerinti teisės aktų sistemą ir nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų finansų valdymą, sudaryti geresnes galimybes naudotis viešosiomis sveikatos priežiūros paslaugomis ir gerinti bendrą sveikatos priežiūros kokybę, taip pat imtis tikslinių ar sektorinių sveikatos programų, kurios duotų apčiuopiamą ilgalaikę naudą piliečiams ir pagerintų jų gyvenimo kokybę, įgyvendinimo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pažymi, kad gimdyvių mirtingumas Rytų partnerystės šalyse yra kelis kartus didesnis nei ES, ir primygtinai ragina spręsti šį klausimą vykdant būtinas sveikatos priežiūros reformas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | su susirūpinimu atkreipia dėmesį į galimą neigiamą mažo darbo užmokesčio ir protų nutekėjimo sveikatos priežiūros sektoriuje poveikį, įskaitant dideles socialines išlaidas, kuris ypač jaučiamas krizės, pvz., COVID-19 pandemijos, metu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pritaria 2020 m. lapkričio 4 d. Komisijos ir PSO Europos regiono biuro bendrai deklaracijai, kurioje teigiama, kad reikia sutelkti pastangas siekiant gerinti žmonių sveikatą visoje Europoje ir aktyviai remti šalis siekiant aukščiausio sveikatos ir sveikatos apsaugos lygio; visapusiškai remia tolesnį keitimąsi informacija apie geriausią praktiką, konsultacijas ir reguliarius struktūruotus dialogus, siekiant apsvarstyti bendrus veiksmus ir iniciatyvas, ir ragina parengti konkretesnius projektų planus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | su susirūpinimu atkreipia dėmesį į tai, kad pagal prognozes COVID-19 vakcinos, teikiamos pagal COVAX programą, apims vidutiniškai tik apie 20 % Rytų partnerystės šalių gyventojų; ir ragina ES ir Rytų partnerystės šalis toliau bendradarbiauti šioje srityje; pakartoja, jog itin svarbu, kad COVID-19 vakcinos būtų nedelsiant prieinamos remiantis aiškiais ir skaidriais kriterijais visame Europos regione, įskaitant Rytų partnerystės šalis, siekiant paspartinti vakcinų platinimą; šiame kontekste palankiai vertina tai, kad sukurtas bendras ES dalijimosi vakcinomis mechanizmas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad neįmanoma veiksmingai suvaldyti COVID-19 pandemijos, jei Rytų partnerystės šalims nebus greitai ir veiksmingai perduotas pakankamas vakcinų skaičius; to neužtikrinus virusas plistų visoje ES, nes didelė žmonių grupė dirba daugelyje ES šalių; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primena poreikį dalytis palyginamais nacionaliniais duomenimis, susijusiais su ekstremaliosiomis sveikatos situacijomis, infekcinių ligų protrūkiais ir pandemijomis, taip pat perspektyvia abipusio skiepijimo pripažinimo sistema; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pripažįsta, kad reikia remtis 2015 m. įvykusios 1-osios Rytų partnerystės ministrų konferencijos tuberkuliozės ir daugeliui vaistų atsparios tuberkuliozės klausimais, kurioje dalyvavo ministrai ir aukšto lygio pareigūnai iš nacionalinių Vyriausybių ir tarptautinių bei nevyriausybinių organizacijų, pavyzdžiu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena neišnaudotas Rytų partnerystės sistemos galimybes sprendžiant tarpvalstybinius bendradarbiavimo sveikatos priežiūros srityje, mainų programų ir pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju aspektus dalyvaujant medicinos darbuotojams iš ES ir Rytų partnerystės šalių; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia pilietinės visuomenės organizacijų darbą COVID-19 pandemijos metu remiant pažeidžiamas grupes ir sveikatos priežiūros darbuotojus bei gydytojus; pabrėžia, kad po pandemijos būtina stiprinti Rytų partnerystės šalių visuomenių atsparumą, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamoms grupėms ir didėjančiam nuo krizės socialinių padarinių nukentėjusių žmonių skaičiui, ragina labiau remti Rytų partnerystės šalių vietos pilietinės visuomenės organizacijas, kad jos galėtų išnaudoti savo galimybes sušvelninti pandemijos poveikį ir pagerinti gyventojų, ypač pažeidžiamiausių grupių ir neproporcingai paveiktų grupių, sveikatą ir socialinę bei ekonominę gerovę; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia ES ir Rytų partnerystės šalių norą kurti vyresnio amžiaus žmonėms palankią visuomenę, kurioje teikiant kokybiškas viešąsias paslaugas būtų užtikrinamas kartų solidarumas; |
| --- | --- |

26.

Tvari pensijų reforma

| 27. | atkreipia dėmesį į pensijų sistemų ir atitinkamų teisės aktų sistemų įvairovę ES ir Rytų partnerystės šalyse; vis dėlto atkreipia dėmesį į neišnaudotas Rytų partnerystės sistemos teikiamas galimybes padėti šalims partnerėms pereiti prie tvirtesnių socialinės gerovės sistemų, įskaitant geresnę apsaugą užtikrinančias pensijų sistemas, kuriose didžiausias dėmesys būtų skiriamas solidarumui ir orumui; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad visiems ES ir Rytų partnerystės šalių piliečiams turi būti garantuojama minimali pensija, atspindinti nacionalinių pajamų lygį; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rekomenduoja stiprinti bendradarbiavimą viešųjų finansų valdymo srityje, įskaitant pensijų sistemų valdymą, visų pirma apmokant pensijų administracijos darbuotojus ir remiant esamas techninės pagalbos programas, pavyzdžiui, Pasaulio banko vykdomas programas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | skatina Vyriausybes siekti didesnio pensijų sistemų tvarumo ir tinkamumo išplečiant įmokų bazę didinant oficialų užimtumą; primygtinai ragina šalis apsvarstyti jų tinkamą įstatymais nustatytą pensinį amžių, siekiant įgyvendinti ilgalaikes reformas, pritaikytas prie jų individualių ekonominių aplinkybių; |
| --- | --- |

30.

| 31. | apgailestauja dėl esamo vyrų ir moterų pensijų skirtumo ir ragina ES valstybes nares ir Rytų partnerystės šalis pasiūlyti konkrečias priemonės, kuriomis jis būtų panaikintas, be kita ko, kovojant su vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumu ir didinant moterų užimtumo lygį, taikant profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros užtikrinimo priemones ir kovojant su mažų garantijų ir neoficialiu darbu bei visiems užtikrinant minimalias pajamas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkreipia dėmesį į glaudų ryšį tarp pensinio amžiaus ir galutinės pensijos sumos, kurią gauna pensininkas; atkreipia dėmesį į tai, kad pensijos yra palyginti mažos, palyginti su pragyvenimo išlaidomis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primena esminį vaidmenį, kurį atlieka papildomos struktūrinės ir institucinės reformos, pvz., reformos, kuriomis siekiama gerinti darbo rinkos reguliavimą ir didinti oficialų užimtumą arba sukurti gerai veikiančią mokesčių administravimo sistemą ir tinkamą finansų sektoriaus reguliavimo sistemą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pripažįsta, kad sudėtinga pasiekti pusiausvyrą tarp darbe ir pensijoje praleisto laiko, atsižvelgiant į numatomą tolesnį tikėtinos gyvenimo trukmės ilgėjimą, kartu didinant valstybės valdomų pensijų sistemų teisingumą, be kita ko, toliau stiprinant ryšį tarp išmokų ir įmokų; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina ES ir jos valstybes nares toliau teikti techninę pagalbą vertinant ir testuojant privalomas papildomas (II ramstis) ir visiškai savanoriškas (III ramstis) pensijų sistemas, kurios papildytų valstybines pensijas Rytų partnerystės šalyse. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  OL C 153, 2012 5 30, p. 16.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0167.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0167.

(4)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0054.

(5)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/international_cooperation/docs/2020_who_euro_cooperation_en.pdf

---