# Jurnalul Oficial C 385/22 s

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 385 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6422 septembrie 2021 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 385

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6422 septembrie 2021

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2020-2021Ședințele dintre 14 și 17 septembrie 2020TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2020-2021Ședințele dintre 14 și 17 septembrie 2020TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 15 septembrie 2020 |
| 2021/C 385/01 | Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2020 referitoare la adoptarea unor măsuri eficace pentru conferirea unui caracter ecologic programelor Erasmus+ și Europa Creativă, precum și Corpului european de solidaritate (2019/2195(INI)) | 2 |
| | Miercuri, 16 septembrie 2020 |
| 2021/C 385/02 | Rezoluția Parlamentului European din 16 septembrie 2020 referitoare la rolul UE în protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial (2019/2156(INI)) | 10 |
| 2021/C 385/03 | Rezoluția Parlamentului European din 16 septembrie 2020 referitoare la cooperarea UE-Africa în domeniul securității în Sahel, Africa de Vest și Cornul Africii (2020/2002(INI)) | 24 |
| 2021/C 385/04 | Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecții la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului, în ceea ce privește Standardul Internațional de Raportare Financiară 16 (D067917/01 – 2020/2712(RPS)) | 39 |
| 2021/C 385/05 | Rezoluția Parlamentului European din 16 septembrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de asociere UE-Georgia (2019/2200(INI)) | 40 |
| | Joi, 17 septembrie 2020 |
| 2021/C 385/06 | Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la exportul de armament: punerea în aplicare a Poziției comune 2008/944/PESC (2020/2003(INI)) | 47 |
| 2021/C 385/07 | Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la o abordare strategică privind impactul substanțelor farmaceutice asupra mediului (2019/2816(RSP)) | 59 |
| 2021/C 385/08 | Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la maximizarea potențialului de eficiență energetică al parcului imobiliar al UE (2020/2070(INI)) | 68 |
| 2021/C 385/09 | Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la penuria de medicamente – moduri de abordare a unei probleme emergente (2020/2071(INI)) | 83 |
| 2021/C 385/10 | Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la implementarea strategiilor naționale de integrare a romilor: combaterea atitudinilor negative față de populațiile cu origini rome din Europa (2020/2011(INI)) | 104 |
| 2021/C 385/11 | Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la pregătirea reuniunii extraordinare a Consiliului European axate pe escaladarea periculoasă a tensiunilor și rolul Turciei în estul Mării Mediterane (2020/2774(RSP)) | 117 |
| 2021/C 385/12 | Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la situația din Belarus (2020/2779(RSP)) | 122 |
| 2021/C 385/13 | Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la situația din Rusia: otrăvirea lui Alexei Navalnîi (2020/2777(RSP)) | 128 |
| 2021/C 385/14 | Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la situația din Filipine, inclusiv cazul dnei Maria Ressa (2020/2782(RSP)) | 133 |
| 2021/C 385/15 | Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la cazul doctorului Denis Mukwege în Republica Democratică Congo (2020/2783(RSP)) | 138 |
| 2021/C 385/16 | Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la situația umanitară din Mozambic (2020/2784(RSP)) | 142 |
| 2021/C 385/17 | Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexelor II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri la cicloxidim, flonicamid, haloxifop, mandestrobin, mepiquat, tulpina NRRL Y-27328 de Metschnikowia fructicola și prohexadionă din sau de pe anumite produse (D063880/06 – 2020/2734(RPS)) | 148 |
| 2021/C 385/18 | Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la redresarea culturală a Europei (2020/2708(RSP)) | 152 |
| 2021/C 385/19 | Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la COVID-19: coordonarea la nivelul UE a evaluărilor sanitare și a clasificării riscurilor și consecințele pentru spațiul Schengen și piața unică (2020/2780(RSP)) | 159 |
| 2021/C 385/20 | Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la Anul european al orașelor mai verzi 2022 (2019/2805(RSP)) | 167 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 15 septembrie 2020

2021/C 385/01

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2020 referitoare la adoptarea unor măsuri eficace pentru conferirea unui caracter ecologic programelor Erasmus+ și Europa Creativă, precum și Corpului european de solidaritate (2019/2195(INI))

2

Miercuri, 16 septembrie 2020

2021/C 385/02

Rezoluția Parlamentului European din 16 septembrie 2020 referitoare la rolul UE în protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial (2019/2156(INI))

10

2021/C 385/03

Rezoluția Parlamentului European din 16 septembrie 2020 referitoare la cooperarea UE-Africa în domeniul securității în Sahel, Africa de Vest și Cornul Africii (2020/2002(INI))

24

2021/C 385/04

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecții la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului, în ceea ce privește Standardul Internațional de Raportare Financiară 16 (D067917/01 – 2020/2712(RPS))

39

2021/C 385/05

Rezoluția Parlamentului European din 16 septembrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de asociere UE-Georgia (2019/2200(INI))

40

Joi, 17 septembrie 2020

2021/C 385/06

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la exportul de armament: punerea în aplicare a Poziției comune 2008/944/PESC (2020/2003(INI))

47

2021/C 385/07

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la o abordare strategică privind impactul substanțelor farmaceutice asupra mediului (2019/2816(RSP))

59

2021/C 385/08

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la maximizarea potențialului de eficiență energetică al parcului imobiliar al UE (2020/2070(INI))

68

2021/C 385/09

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la penuria de medicamente – moduri de abordare a unei probleme emergente (2020/2071(INI))

83

2021/C 385/10

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la implementarea strategiilor naționale de integrare a romilor: combaterea atitudinilor negative față de populațiile cu origini rome din Europa (2020/2011(INI))

104

2021/C 385/11

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la pregătirea reuniunii extraordinare a Consiliului European axate pe escaladarea periculoasă a tensiunilor și rolul Turciei în estul Mării Mediterane (2020/2774(RSP))

117

2021/C 385/12

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la situația din Belarus (2020/2779(RSP))

122

2021/C 385/13

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la situația din Rusia: otrăvirea lui Alexei Navalnîi (2020/2777(RSP))

128

2021/C 385/14

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la situația din Filipine, inclusiv cazul dnei Maria Ressa (2020/2782(RSP))

133

2021/C 385/15

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la cazul doctorului Denis Mukwege în Republica Democratică Congo (2020/2783(RSP))

138

2021/C 385/16

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la situația umanitară din Mozambic (2020/2784(RSP))

142

2021/C 385/17

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexelor II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri la cicloxidim, flonicamid, haloxifop, mandestrobin, mepiquat, tulpina NRRL Y-27328 de Metschnikowia fructicola și prohexadionă din sau de pe anumite produse (D063880/06 – 2020/2734(RPS))

Metschnikowia fructicola

148

2021/C 385/18

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la redresarea culturală a Europei (2020/2708(RSP))

152

2021/C 385/19

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la COVID-19: coordonarea la nivelul UE a evaluărilor sanitare și a clasificării riscurilor și consecințele pentru spațiul Schengen și piața unică (2020/2780(RSP))

159

2021/C 385/20

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la Anul european al orașelor mai verzi 2022 (2019/2805(RSP))

167

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 15 septembrie 2020 |
| 2021/C 385/21 | Decizia Parlamentului European din 15 septembrie 2020 privind propunerea de numire a președintelui Comitetului de supraveghere a CPC din cadrul Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (N9-0041/2020 – C9-0276/2020 – 2020/0906(NLE)) | 173 |
| 2021/C 385/22 | Decizia Parlamentului European din 15 septembrie 2020 privind propunerea de numire a unui membru independent al Comitetului de supraveghere a CPC din cadrul Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (N9-0042/2020 – C9-0277/2020 – 2020/0907(NLE)) | 174 |
| 2021/C 385/23 | Decizia Parlamentului European din 15 septembrie 2020 privind propunerea de numire a unui membru independent al Comitetului de supraveghere a CPC din cadrul Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (N9-0042/2020 – C9-0278/2020 – 2020/0908(NLE)) | 175 |
| 2021/C 385/24 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 septembrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a Portugaliei în vederea aplicării unei rate reduse a accizei pentru anumite produse alcoolice produse în regiunile autonome Madeira și Azore (COM(2020)0240 – C9-0190/2020 – 2020/0118(CNS)) | 176 |
| | Miercuri, 16 septembrie 2020 |
| 2021/C 385/25 | Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecții la Regulamentul delegat al Comisiei din 14 iulie 2020 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește taxele percepute de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe de la contrapărțile centrale stabilite în țări terțe (C(2020)4891 – 2020/2720(DEA)) | 177 |
| 2021/C 385/26 | Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecții la Regulamentul delegat al Comisiei din 14 iulie 2020 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește criteriile pe care ESMA ar trebui să le ia în considerare pentru a stabili dacă o contraparte centrală stabilită într-o țară terță este importantă din punct de vedere sistemic sau este probabil să devină importantă din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia ori mai multor state membre ale acesteia (C(2020)4892 – 2020/2726(DEA)) | 178 |
| 2021/C 385/27 | Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecții la Regulamentul delegat al Comisiei din 14 iulie 2020 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește elementele minime care trebuie evaluate de ESMA atunci când evaluează cererile CPC din țări terțe pentru acordarea statutului de conformitate comparabilă, precum și modalitățile și condițiile evaluării respective (C(2020)4895 – 2020/2729(DEA)) | 179 |
| 2021/C 385/28 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 16 septembrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii (COM(2020)0220 – C9-0160/2020 – 2020/0097(COD)) | 180 |
| 2021/C 385/29 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 16 septembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2015/757 pentru a ține seama în mod corespunzător de sistemul global de colectare a datelor în ceea ce privește datele referitoare la consumul de păcură al navelor (COM(2019)0038 – C8-0043/2019 – 2019/0017(COD)) | 217 |
| 2021/C 385/30 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 septembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene (10025/2020 – C9-0215/2020 – 2018/0135(CNS)) | 256 |
| | Joi, 17 septembrie 2020 |
| 2021/C 385/31 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 septembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (COM(2019)0208 – C9-0009/2019 – 2019/0101(COD)) | 275 |
| 2021/C 385/32 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 septembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD)) | 289 |
| 2021/C 385/33 | Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept (COM(2017)0835 – 2017/0360R(NLE)) | 317 |
| 2021/C 385/34 | P9_TA(2020)0236O piață feroviară durabilă în contextul pandemiei de COVID-19 ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri pentru o piață feroviară durabilă în contextul pandemiei de COVID-19 (COM(2020)0260 – C9-0186/2020 – 2020/0127(COD))P9_TC1-COD(2020)0127Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 septembrie 2020 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri pentru o piață feroviară durabilă în contextul epidemiei de COVID-19 | 334 |
| 2021/C 385/35 | Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la poziția Consiliului privind Proiectul de buget rectificativ nr. 8/2020 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020 – Majorarea creditelor de plată pentru Instrumentul de sprijin de urgență pentru a finanța strategia privind vaccinurile împotriva COVID-19 și pentru impactul Inițiativei plus pentru investiții ca reacție la coronavirus (10696/2020 – C9-0290/2020 – 2020/1997(BUD)) | 335 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 15 septembrie 2020

2021/C 385/21

Decizia Parlamentului European din 15 septembrie 2020 privind propunerea de numire a președintelui Comitetului de supraveghere a CPC din cadrul Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (N9-0041/2020 – C9-0276/2020 – 2020/0906(NLE))

173

2021/C 385/22

Decizia Parlamentului European din 15 septembrie 2020 privind propunerea de numire a unui membru independent al Comitetului de supraveghere a CPC din cadrul Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (N9-0042/2020 – C9-0277/2020 – 2020/0907(NLE))

174

2021/C 385/23

Decizia Parlamentului European din 15 septembrie 2020 privind propunerea de numire a unui membru independent al Comitetului de supraveghere a CPC din cadrul Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (N9-0042/2020 – C9-0278/2020 – 2020/0908(NLE))

175

2021/C 385/24

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 septembrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a Portugaliei în vederea aplicării unei rate reduse a accizei pentru anumite produse alcoolice produse în regiunile autonome Madeira și Azore (COM(2020)0240 – C9-0190/2020 – 2020/0118(CNS))

176

Miercuri, 16 septembrie 2020

2021/C 385/25

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecții la Regulamentul delegat al Comisiei din 14 iulie 2020 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește taxele percepute de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe de la contrapărțile centrale stabilite în țări terțe (C(2020)4891 – 2020/2720(DEA))

177

2021/C 385/26

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecții la Regulamentul delegat al Comisiei din 14 iulie 2020 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește criteriile pe care ESMA ar trebui să le ia în considerare pentru a stabili dacă o contraparte centrală stabilită într-o țară terță este importantă din punct de vedere sistemic sau este probabil să devină importantă din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia ori mai multor state membre ale acesteia (C(2020)4892 – 2020/2726(DEA))

178

2021/C 385/27

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecții la Regulamentul delegat al Comisiei din 14 iulie 2020 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește elementele minime care trebuie evaluate de ESMA atunci când evaluează cererile CPC din țări terțe pentru acordarea statutului de conformitate comparabilă, precum și modalitățile și condițiile evaluării respective (C(2020)4895 – 2020/2729(DEA))

179

2021/C 385/28

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 16 septembrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii (COM(2020)0220 – C9-0160/2020 – 2020/0097(COD))

180

2021/C 385/29

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 16 septembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2015/757 pentru a ține seama în mod corespunzător de sistemul global de colectare a datelor în ceea ce privește datele referitoare la consumul de păcură al navelor (COM(2019)0038 – C8-0043/2019 – 2019/0017(COD))

217

2021/C 385/30

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 septembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene (10025/2020 – C9-0215/2020 – 2018/0135(CNS))

256

Joi, 17 septembrie 2020

2021/C 385/31

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 septembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (COM(2019)0208 – C9-0009/2019 – 2019/0101(COD))

275

2021/C 385/32

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 septembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD))

289

2021/C 385/33

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept (COM(2017)0835 – 2017/0360R(NLE))

317

2021/C 385/34

P9_TA(2020)0236O piață feroviară durabilă în contextul pandemiei de COVID-19 ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri pentru o piață feroviară durabilă în contextul pandemiei de COVID-19 (COM(2020)0260 – C9-0186/2020 – 2020/0127(COD))P9_TC1-COD(2020)0127Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 septembrie 2020 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri pentru o piață feroviară durabilă în contextul epidemiei de COVID-19

334

2021/C 385/35

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la poziția Consiliului privind Proiectul de buget rectificativ nr. 8/2020 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020 – Majorarea creditelor de plată pentru Instrumentul de sprijin de urgență pentru a finanța strategia privind vaccinurile împotriva COVID-19 și pentru impactul Inițiativei plus pentru investiții ca reacție la coronavirus (10696/2020 – C9-0290/2020 – 2020/1997(BUD))

335

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

22.9.2021

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2020-2021

Ședințele dintre 14 și 17 septembrie 2020

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 15 septembrie 2020

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/2

---

P9_TA(2020)0211

Măsuri eficace pentru conferirea unui caracter ecologic programelor Erasmus+ și Europa Creativă, precum și Corpului european de solidaritate

Rezoluția Parlamentului European din 15 septembrie 2020 referitoare la adoptarea unor măsuri eficace pentru conferirea unui caracter ecologic programelor Erasmus+ și Europa Creativă, precum și Corpului european de solidaritate (2019/2195(INI))

(2021/C 385/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 11, 165, 166, 167, 191 și 193 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11, 165, 166, 167, 191 și 193 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Acordul de la Paris încheiat în temeiul Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris încheiat în temeiul Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (1),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 12 decembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 12 decembrie 2019,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 adresată Parlamentului European, Consiliului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor, intitulată „Pactul verde european” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 adresată Parlamentului European, Consiliului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor, intitulată „Pactul verde european” (COM(2019)0640),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (3),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului și a reprezentanților statelor membre reuniți în cadrul Consiliului din 5 iunie 2019 de stabilire a orientărilor privind guvernanța Dialogului UE cu tinerii – Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului și a reprezentanților statelor membre reuniți în cadrul Consiliului din 5 iunie 2019 de stabilire a orientărilor privind guvernanța Dialogului UE cu tinerii – Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Construirea unei Europe mai puternice: rolul politicilor în domeniul tineretului, educației și culturii” (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „Construirea unei Europe mai puternice: rolul politicilor în domeniul tineretului, educației și culturii” (COM(2018)0268),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Erasmus”, programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Erasmus”, programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport (4),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 de instituire a programului „Erasmus”, programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport (COM(2018)0367), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 de instituire a programului „Erasmus”, programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport (COM(2018)0367),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a acțiunii „Erasmus+”: Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a acțiunii „Erasmus+”: Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport (5),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 31 ianuarie 2018 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind evaluarea la jumătatea perioadei a programului Erasmus+ (2014-2020) (COM(2018)0050), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 31 ianuarie 2018 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind evaluarea la jumătatea perioadei a programului Erasmus+ (2014-2020) (COM(2018)0050),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 februarie 2017 referitoare la Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a acțiunii „Erasmus+”: Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 februarie 2017 referitoare la Regulamentul (UE) nr. 1288/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a acțiunii „Erasmus+”: Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa legislativă din 12 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Corpul european de solidaritate” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa legislativă din 12 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Corpul european de solidaritate” (7),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 11 iunie 2018 de instituire a programului „Corpul european de solidaritate” (COM(2018)0440), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 11 iunie 2018 de instituire a programului „Corpul european de solidaritate” (COM(2018)0440),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1475 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 octombrie 2018 de stabilire a cadrului juridic al Corpului european de solidaritate (8) |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1475 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 octombrie 2018 de stabilire a cadrului juridic al Corpului european de solidaritate (8)

| — | având în vedere Rezoluția sa legislativă din 28 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa legislativă din 28 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) (9),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) (COM(2018)0366), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) (COM(2018)0366),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind instituirea programului Europa creativă (2014-2020) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind instituirea programului Europa creativă (2014-2020) (10),

| — | având în vedere raportul Comisiei prezentat Parlamentului European și Consiliului la 30 aprilie 2018 – Evaluarea la jumătatea perioadei a programului „Europa creativă” (2014- 2020) (COM(2018)0248), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei prezentat Parlamentului European și Consiliului la 30 aprilie 2018 – Evaluarea la jumătatea perioadei a programului „Europa creativă” (2014- 2020) (COM(2018)0248),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 martie 2017 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind instituirea programului „Europa creativă” (2014-2020) (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 martie 2017 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind instituirea programului „Europa creativă” (2014-2020) (11),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (12),

| — | având în vedere angajamentele asumate de viitoarea comisară pentru inovare, cercetare, educație, cultură și tineret în cadrul audierii sale în fața Parlamentului European din 30 septembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentele asumate de viitoarea comisară pentru inovare, cercetare, educație, cultură și tineret în cadrul audierii sale în fața Parlamentului European din 30 septembrie 2019,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A9-0141/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A9-0141/2020),

| A. | întrucât Pactul verde european are ca obiectiv realizarea până în 2050 a neutralității climatice în Uniunea Europeană, plasând astfel urgența climatică în centrul tuturor programelor și al tuturor politicilor Uniunii; întrucât Pactul verde european urmărește, de asemenea, să sensibilizeze opinia publică și să implice cetățenii în acțiunile de combatere a schimbărilor climatice prin elaborarea unei agende europene cuprinzătoare; întrucât această abordare ar trebui, de asemenea, să se bazeze pe regândirea educației și formării, a culturii și a programelor pentru tineret; întrucât protecția mediului, durabilitatea și combaterea schimbărilor climatice ar trebui integrate în programe și promovate ca competențe transversale; |
| --- | --- |

A.

întrucât Pactul verde european are ca obiectiv realizarea până în 2050 a neutralității climatice în Uniunea Europeană, plasând astfel urgența climatică în centrul tuturor programelor și al tuturor politicilor Uniunii; întrucât Pactul verde european urmărește, de asemenea, să sensibilizeze opinia publică și să implice cetățenii în acțiunile de combatere a schimbărilor climatice prin elaborarea unei agende europene cuprinzătoare; întrucât această abordare ar trebui, de asemenea, să se bazeze pe regândirea educației și formării, a culturii și a programelor pentru tineret; întrucât protecția mediului, durabilitatea și combaterea schimbărilor climatice ar trebui integrate în programe și promovate ca competențe transversale;

| B. | întrucât obiectul de dezvoltare durabilă (ODD) 13 solicită acțiuni de combatere a schimbărilor climatice și a efectelor acestora și întrucât țintele ODD 13 includ îmbunătățirea educației, acțiunile de sensibilizare și capacitatea instituțională privind atenuarea efectelor schimbărilor climatice, adaptarea și reducerea impactului; |
| --- | --- |

B.

întrucât obiectul de dezvoltare durabilă (ODD) 13 solicită acțiuni de combatere a schimbărilor climatice și a efectelor acestora și întrucât țintele ODD 13 includ îmbunătățirea educației, acțiunile de sensibilizare și capacitatea instituțională privind atenuarea efectelor schimbărilor climatice, adaptarea și reducerea impactului;

| C. | întrucât criza COVID-19 are un impact dramatic asupra vieții cotidiene a cetățenilor, în special în ceea ce privește mobilitatea, educația și accesul fizic la cultură, artă și sport; întrucât cele trei programe au fost, de asemenea, afectate în mod semnificativ de criză; întrucât, după pandemie, este important să se păstreze valorile culturale ale Uniunii Europene și să se reconstruiască imaginea europeană pentru generațiile viitoare; întrucât schimburile și interacțiunile culturale facilitate de cele trei programe vor ajuta Europa să iasă din criză – aceasta fiind mai mult decât o simplă criza sanitară; |
| --- | --- |

C.

întrucât criza COVID-19 are un impact dramatic asupra vieții cotidiene a cetățenilor, în special în ceea ce privește mobilitatea, educația și accesul fizic la cultură, artă și sport; întrucât cele trei programe au fost, de asemenea, afectate în mod semnificativ de criză; întrucât, după pandemie, este important să se păstreze valorile culturale ale Uniunii Europene și să se reconstruiască imaginea europeană pentru generațiile viitoare; întrucât schimburile și interacțiunile culturale facilitate de cele trei programe vor ajuta Europa să iasă din criză – aceasta fiind mai mult decât o simplă criza sanitară;

| D. | întrucât educația, sportul, voluntariatul și cultura joacă un rol determinant în tranziția verde în ceea ce privește sensibilizarea, învățarea, comunicarea și partajarea cunoștințelor și a bunelor practici și întrucât acest potențial poate fi exploatat pentru a dezvolta soluții inovatoare în următoarea perioadă de programare și pentru a face față provocărilor în materie de mediu; |
| --- | --- |

D.

întrucât educația, sportul, voluntariatul și cultura joacă un rol determinant în tranziția verde în ceea ce privește sensibilizarea, învățarea, comunicarea și partajarea cunoștințelor și a bunelor practici și întrucât acest potențial poate fi exploatat pentru a dezvolta soluții inovatoare în următoarea perioadă de programare și pentru a face față provocărilor în materie de mediu;

| E. | întrucât programele Erasmus+, Corpul european de solidaritate (CES) și Europa creativă au un impact asupra vieții cotidiene a milioane de europeni și susțin o mai bună coeziune și înțelegere culturală în toată Uniunea, în țările în curs de aderare și în cele candidate, în țările învecinate și în întreaga lume, prin participarea țărilor terțe; |
| --- | --- |

E.

întrucât programele Erasmus+, Corpul european de solidaritate (CES) și Europa creativă au un impact asupra vieții cotidiene a milioane de europeni și susțin o mai bună coeziune și înțelegere culturală în toată Uniunea, în țările în curs de aderare și în cele candidate, în țările învecinate și în întreaga lume, prin participarea țărilor terțe;

| F. | întrucât, deși aceste programe nu se axează în principal pe ecologie, ele contribuie totuși la tranziția verde prin conținutul și sfera lor de acțiune, prin formarea unui mod de a gândi care respectă mediul și clima și prin crearea unei societăți ancorate în înțelegerea și respectul reciproce; întrucât, prin urmare, ar trebui păstrat caracterul lor esențial; |
| --- | --- |

F.

întrucât, deși aceste programe nu se axează în principal pe ecologie, ele contribuie totuși la tranziția verde prin conținutul și sfera lor de acțiune, prin formarea unui mod de a gândi care respectă mediul și clima și prin crearea unei societăți ancorate în înțelegerea și respectul reciproce; întrucât, prin urmare, ar trebui păstrat caracterul lor esențial;

| G. | întrucât manifestările sportive și culturale de masă au un caracter federativ; |
| --- | --- |

G.

întrucât manifestările sportive și culturale de masă au un caracter federativ;

| H. | întrucât programul Erasmus+ are un mare potențial în materie de dezvoltare durabilă; întrucât acest program promovează învățarea pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

H.

întrucât programul Erasmus+ are un mare potențial în materie de dezvoltare durabilă; întrucât acest program promovează învățarea pe tot parcursul vieții;

| I. | întrucât, având în vedere obiectivele și esența CES, acest program le oferă tinerilor posibilitatea de a partaja cunoștințe și de a se implica în acțiuni concrete pentru a proteja mediul; |
| --- | --- |

I.

întrucât, având în vedere obiectivele și esența CES, acest program le oferă tinerilor posibilitatea de a partaja cunoștințe și de a se implica în acțiuni concrete pentru a proteja mediul;

| J. | întrucât experiența mobilității oferită de aceste programe poate fi o experiență marcantă pentru participanți și poate influența comportamentul lor cotidian și întrucât, prin urmare, acest tip de mobilitate ar trebui încurajată; |
| --- | --- |

J.

întrucât experiența mobilității oferită de aceste programe poate fi o experiență marcantă pentru participanți și poate influența comportamentul lor cotidian și întrucât, prin urmare, acest tip de mobilitate ar trebui încurajată;

| K. | întrucât Europa creativă joacă un rol esențial în promovarea artelor, a culturii și a conținutului audiovizual și în sprijinirea mass-mediei de înaltă calitate; întrucât aceștia sunt piloni esențiali ai dezvoltării durabile, care contribuie la construirea unor societăți mai reziliente; întrucât cooperarea în aceste domenii poate dezvolta instrumente pentru a sensibiliza cetățenii cu privire la aspectele legate de mediu, climă și durabilitate și, prin urmare, poate fi o sursă unică de soluții creative în întreaga Europă și în întreaga lume, prin intermediul țărilor terțe participante; |
| --- | --- |

K.

întrucât Europa creativă joacă un rol esențial în promovarea artelor, a culturii și a conținutului audiovizual și în sprijinirea mass-mediei de înaltă calitate; întrucât aceștia sunt piloni esențiali ai dezvoltării durabile, care contribuie la construirea unor societăți mai reziliente; întrucât cooperarea în aceste domenii poate dezvolta instrumente pentru a sensibiliza cetățenii cu privire la aspectele legate de mediu, climă și durabilitate și, prin urmare, poate fi o sursă unică de soluții creative în întreaga Europă și în întreaga lume, prin intermediul țărilor terțe participante;

| L. | întrucât este necesar să se coordoneze o inițiativă comună de dezvoltare a practicilor durabile în sectoarele culturale și creative; întrucât o astfel de inițiativă necesită ca costurile asociate activităților de „înverzire” să fie eligibile în cadrul sprijinului acordat proiectelor; |
| --- | --- |

L.

întrucât este necesar să se coordoneze o inițiativă comună de dezvoltare a practicilor durabile în sectoarele culturale și creative; întrucât o astfel de inițiativă necesită ca costurile asociate activităților de „înverzire” să fie eligibile în cadrul sprijinului acordat proiectelor;

| M. | întrucât libertatea de exprimare și de creație artistică este un element intangibil al programului Europa creativă, iar eforturile care urmăresc „înverzirea” programului trebuie să respecte această libertate; întrucât gândirea ecologică în punerea în aplicare a proiectelor poate fi încurajată prin luarea în considerare a aspectelor de mediu în evaluarea proiectelor; |
| --- | --- |

M.

întrucât libertatea de exprimare și de creație artistică este un element intangibil al programului Europa creativă, iar eforturile care urmăresc „înverzirea” programului trebuie să respecte această libertate; întrucât gândirea ecologică în punerea în aplicare a proiectelor poate fi încurajată prin luarea în considerare a aspectelor de mediu în evaluarea proiectelor;

| N. | întrucât, în perioada 2014-2020, a fost concretizată o parte importantă din proiectele legate de mediu; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în perioada 2014-2020, a fost concretizată o parte importantă din proiectele legate de mediu;

| O. | întrucât programele ar trebui să fie accesibile și lipsite de orice discriminare; întrucât este esențial să se pună în aplicare măsuri concrete pentru ca programele să fie mai deschise persoanelor mai puțin favorizate, în special persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

O.

întrucât programele ar trebui să fie accesibile și lipsite de orice discriminare; întrucât este esențial să se pună în aplicare măsuri concrete pentru ca programele să fie mai deschise persoanelor mai puțin favorizate, în special persoanelor cu dizabilități;

| P. | întrucât Parlamentul European a solicitat, pentru următoarea perioadă de programare, un buget ambițios pentru aceste trei programe, astfel încât acestea să devină, în special, mai incluzive și mai accesibile; întrucât un buget mai mic nu ar permite realizarea acestui obiectiv și nici instituirea unor măsuri în materie de mediu, climă și durabilitate fără a afecta alte elemente fundamentale din cadrul acestor programe; |
| --- | --- |

P.

întrucât Parlamentul European a solicitat, pentru următoarea perioadă de programare, un buget ambițios pentru aceste trei programe, astfel încât acestea să devină, în special, mai incluzive și mai accesibile; întrucât un buget mai mic nu ar permite realizarea acestui obiectiv și nici instituirea unor măsuri în materie de mediu, climă și durabilitate fără a afecta alte elemente fundamentale din cadrul acestor programe;

| Q. | întrucât obiectivul actualului cadru financiar multianual de a aloca 20 % din cheltuieli pentru acțiuni climatice nu poate fi realizat, deoarece nu există datele și instrumentele necesare cu care să se măsoare contribuția programelor, și întrucât acestea trebuie, prin urmare să fie create urgent; |
| --- | --- |

Q.

întrucât obiectivul actualului cadru financiar multianual de a aloca 20 % din cheltuieli pentru acțiuni climatice nu poate fi realizat, deoarece nu există datele și instrumentele necesare cu care să se măsoare contribuția programelor, și întrucât acestea trebuie, prin urmare să fie create urgent;

| R. | întrucât mobilitatea fizică permite imersiunea și interacțiunea optimă cu alte culturi; întrucât schimburile și învățarea virtuale reprezintă o completare valoroasă a mobilității fizice, dar nu oferă aceeași experiență; |
| --- | --- |

R.

întrucât mobilitatea fizică permite imersiunea și interacțiunea optimă cu alte culturi; întrucât schimburile și învățarea virtuale reprezintă o completare valoroasă a mobilității fizice, dar nu oferă aceeași experiență;

| S. | întrucât tehnologiile digitale au și ele o amprentă de mediu; |
| --- | --- |

S.

întrucât tehnologiile digitale au și ele o amprentă de mediu;

| T. | întrucât, în prezent, există foarte puține măsuri de stimulare, mai ales de ordin financiar, care să orienteze participanții la cele trei programe către moduri de transport și comportamente mai ecologice; întrucât mijloacele de transport mai ecologice tind să fie mai puțin accesibile și abordabile, |
| --- | --- |

T.

întrucât, în prezent, există foarte puține măsuri de stimulare, mai ales de ordin financiar, care să orienteze participanții la cele trei programe către moduri de transport și comportamente mai ecologice; întrucât mijloacele de transport mai ecologice tind să fie mai puțin accesibile și abordabile,

Obiectivele comune ale celor trei programe

| 1. | ia act de faptul că noțiunile de „climat” și de „mediu” – și chiar de „mobilitate” – nu reflectă decât o parte din obiectivele pe care Pactul verde dorește să îl atingă; consideră că scopul este de a merge dincolo de aspectele legate strict de mediu și de a dezvolta o societate mai echitabilă pentru toți, pe baza unei utilizări raționale și complementare a resurselor, a unui consum responsabil, conviețuind respectându-ne reciproc diferențele și ținând seama de complementaritățile regionale și naționale; subliniază că și cadrele didactice, artiștii și creatorii au un rol esențial în realizarea acestei schimbări societale și că programele Erasmus+, Europa creativă și Corpul european de solidaritate joacă un rol important în realizarea obiectivelor mai ample ale Pactului verde european; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută, în acest sens, hotărârea tinerilor de a contribui la eforturile depuse de Uniune pentru a ajunge la sustenabilitate și faptul că au ales să intituleze unul dintre obiectivele pentru tineretul european „O Europă verde și sustenabilă”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază importanța celor trei programe în promovarea cooperării și inovării în politicile europene din domeniul educației, culturii și tineretului, precum și impactul social și economic pozitiv al mobilității; subliniază că programele pot contribui la dezvoltarea unor soluții creative și inovatoare care să permită, în cazul unei crize, cum ar fi COVID-19, ca educația și activitățile culturale să poată continua în mod eficace; invită Comisia și agențiile și birourile naționale să dea dovadă de flexibilitate maximă și să ofere sprijin participanților și promotorilor de proiecte, astfel încât să le permită să-și reia activitățile după pandemie într-un mod sustenabil; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că este necesar să se facă o evaluare fundamentală a contribuției programelor la obiectivele de mediu și climă, precum și a impactului lor în acest sens, care să servească drept bază pentru elaborarea viitoarelor programe; regretă faptul că Comisia nu a propus niciun indicator de mediu, climă și sustenabilitate pentru noile programe; invită, prin urmare, Comisia să propună indicatori specifici pentru colegiuitori, care să fie incluși în regulamentele care reglementează noua generație de programe; consideră că acești indicatori trebuie să fie stabiliți cu atenție, pe baza unei cercetări solide și a unei metodologii comune și să furnizeze o analiză detaliată a contribuției programelor la obiectivele climatice și de mediu (de exemplu, prin intermediul obiectivelor lor și al apelurilor de prezentare de proiecte), precum și a impactului lor asupra mediului (de exemplu, prin intermediul formelor de călătorie sprijinite); subliniază că acești indicatori trebuie să țină seama de caracteristicile beneficiarilor programelor în cauză pentru a evita crearea unor sarcini excesive; solicită ca, o dată pe an, să se prezinte Parlamentului un raport care să cuprindă datele colectate; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia să înregistreze și să calculeze în mod sistematic amprenta de carbon generată de transportul fiecărui participant; consideră că este oportun să se folosească în acest scop instrumentul Mobility Tool și să se extindă utilizarea acestui instrument la toate sectoarele programului Erasmus+ și la CES; solicită Comisiei să analizeze posibilitatea creării unui instrument de calcul similar pentru deplasările efectuate în cadrul programului Europa creativă; îndeamnă Comisia să pună toate datele relevante colectate la dispoziția publicului, pe lângă rapoartele sale privind programele, evidențiind bunele practici; reamintește că orice instrumente și aplicații digitale trebuie să respecte întotdeauna legislația privind protecția datelor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că organismele de implementare joacă un rol pozitiv și activ, ele făcând recomandări cu privire la felul în care programele ar putea aborda în mod optim aspectele de mediu și orientând beneficiarii pentru a-i face mai sensibili la problemele de mediu; consideră că este necesar să se treacă în revistă, să se coordoneze și să se evalueze bunele practici aplicate deja de către agențiile și birourile naționale și de promotorii de proiecte; invită Comisia să colaboreze cu părțile interesate pentru a elabora și difuza o listă de recomandări bazate pe analiza bunelor practici; recomandă să se creeze o marcă care să certifice și să confere vizibilitate practicilor ecologice și responsabile și care să recompenseze proiectele inovatoare și promițătoare din punct de vedere al mediului în fiecare program; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act, în cadrul celor trei programe, de lipsa de informații privind posibilitățile de finanțare a proiectelor din domeniul mediului, climei și sustenabilității; invită Comisia, agențiile și birourile naționale să îmbunătățească comunicarea în această privință și să confere mai multă vizibilitate aspectelor legate de mediu în cadrul proiectelor și în rândul organizațiilor de primire și al participanților; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită principalii actori din cadrul programelor să îi informeze pe participanți cu privire la exemplele de bune practici în materie de mediu și consum pe care le pot adopta în viața lor de zi cu zi prin participarea la program și să promoveze activ aceste exemple, precum și să îi informeze cu privire la consecințele acțiunilor lor asupra mediului; consideră că o serie de instrumente digitale pot fi eficace, inclusiv cursuri online înainte de mobilitate și, eventual, o aplicație digitală; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază rolul esențial al organizațiilor care primesc participanți, inclusiv al „birourilor verzi” și al rețelelor existente situate în orașele de destinație, precum și importanța rețelelor existente, cum ar fi cea a foștilor studenți Erasmus+, în promovarea unui mod de viață sustenabil prin împărtășirea de recomandări practice și de sfaturi utile la nivel local în orașul, regiunea sau țara în care se află; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să încurajeze agențiile naționale, birourile naționale și promotorii de proiecte să se înscrie în sistemul comunitar de management de mediu și audit (EMAS), pentru a evalua, a comunica și a îmbunătăți performanțele lor de mediu și să asigure o mai bună sustenabilitate a propriilor operațiuni; invită Comisia să încurajeze și să coordoneze inițiativele agențiilor și birourilor naționale pentru a reduce amprenta lor de mediu, în special prin utilizarea de materiale promoționale durabile, gestionarea rațională a deplasărilor acestora, recurgerea în mai mare măsură la videoconferințe și reducerea deșeurilor; consideră că practicile durabile din cadrul agențiilor și al birourilor naționale vor încuraja participanții să adopte obiceiuri de consum mai durabile; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia și agențiile și birourile naționale să stabilească criterii care să permită luarea în considerare a aspectelor de mediu ale proiectelor atunci când acestea sunt evaluate, promovând astfel practici mai ecologice, susținând, în același timp, în mod sistematic, principiul libertății de creație și evaluând fiecare proiect în conformitate cu obiectivele programului; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază potențialul și valoarea învățării și schimbului virtuale atunci când este vorba să se permită continuarea programelor de mobilitate în contextul excepțional al crizei COVID-19; invită Comisia să încurajeze utilizarea unor formate virtuale ca o completare a mobilității fizice, atunci când este cazul, atât pentru a reduce deplasările inutile, cât și pentru a se asigura că, în cazul în care participanții nu sunt în măsură să călătorească, ei pot beneficia totuși de programe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | îndeamnă Comisia să încurajeze participanții și să le ofere acestora posibilitatea să aleagă modurile de transport cel mai puțin poluante, cum ar fi trenul, fără a stigmatiza, discrimina sau a exclude participanții a căror singură opțiune este transportul aerian; solicită, în acest sens, să se acorde o atenție deosebită regiunilor ultraperiferice și celor rurale și izolate; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită Comisiei să revizuiască normele financiare în vigoare, astfel încât cheltuielile reale și timpul de transport suplimentar pe care le implică modurile de transport mai ecologice să fie rambursate în totalitate și ca timpul de călătorie suplimentar să fie luat în considerare în acordarea subvențiilor; invită Comisia și statele membre să instituie sisteme eficace de asistență financiară pentru a se asigura că persoanele care au nevoie de programe pot avea acces la acestea; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită Comisiei, în special în cadrul proiectului său „Anul european al căilor ferate”, prevăzut în 2021, să încheie parteneriate cu operatorii feroviari din UE, astfel încât participanții să poată beneficia de tarife preferențiale; subliniază că inițiative similare ar putea fi dezvoltate și cu operatorii de autobuze, în special pentru regiunile îndepărtate și rurale și pentru cele care nu sunt deservite de transportul feroviar; |
| --- | --- |

15.

| 16. | recunoaște că participanții la programe călătoresc peste tot în țara-gazdă și în afara sa pentru a descoperi cultura locală; invită agențiile și birourile naționale și personalul implicat în proiecte să încurajeze „călătoriile lente”, turismul ecologic și recurgerea la modalități de transport ecologice pentru călătoriile pe distanțe mari, precum și pentru mobilitatea locală; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ia act de faptul că, atunci când sunt bine utilizate, tehnologiile digitale, inteligența artificială și robotica au potențialul de a crește incluziunea socială și de a reduce amprenta de carbon a programelor; subliniază necesitatea de a aborda decalajul digital prin asigurarea accesului la infrastructura și echipamentele digitale și la dobândirea de competențe digitale, care sunt condiții prealabile pentru o tranziție digitală inteligentă; subliniază, în acest sens, importanța unui Plan de acțiune pentru educația digitală mai ambițios, sprijinit în special prin programul Erasmus+; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază, în același timp, că extinderea digitalizării poate avea un impact asupra mediului; reamintește că toate cele trei programe se caracterizează prin utilizarea instrumentelor digitale, în special Europa creativă, și invită Comisia să țină seama de impactul pe care tehnologia digitală utilizată de aceste programe o are asupra mediului; încurajează Comisia să studieze soluții pentru a reduce amprenta instrumentelor digitale, inclusiv a site-urilor web și a programelor informatice, utilizate în cadrul programelor, asupra mediului; invită principalele părți interesate care participă la program să promoveze utilizarea unor instrumente digitale mai ecologice; subliniază că este necesar să se elaboreze o politică concertată în cadrul viitoarei strategii numerice pentru Europa și a Pactului verde european pentru a combina transformarea digitală cu politica de mediu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că adoptarea unor măsuri eficace pentru ecologizarea programelor Erasmus+, Europa creativă și Corpul european de solidaritate vor costa bani și insistă asupra faptului că noile măsuri nu trebuie să erodeze și mai mult bugetele deja extrem de limitate ale programelor; subliniază, în acest sens, interesul de a promova sinergii eficace și complementaritatea cu alte programe de finanțare relevante, cum ar fi fondurile structurale, Fondul pentru o tranziție echitabilă, LIFE, InvestEU, Orizont Europa, în special în cadrul pilonului II, prin intermediul clusterului „Cultură, creativitate și societate favorabilă incluziunii”, al comunității actuale a cunoașterii și inovării privind clima și al Institutului European de Inovare și Tehnologie, în special propunerea ca acesta să găzduiască o comunitate de cunoaștere și inovare dedicată sectorului cultural și creativ; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că mulți dintre beneficiarii celor trei programe sunt adesea entități mici, care se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește cerințele administrative complexe; invită, prin urmare, Comisia să ofere orientări agențiilor și birourilor naționale și să sprijine și să încurajeze dialogul cu părțile interesate pentru a se asigura că sinergiile sunt realizate în mod semnificativ în practică; |
| --- | --- |

20.

Erasmus+

| 21. | invită Comisia să includă principiul respectării mediului, bunele practici în materie de mediu și protecția acestuia printre principiile cartei Erasmus+ pentru învățământul superior; îndeamnă Comisia să aplice această abordare tuturor sectoarelor vizate de program și să ia măsuri pentru a asigura respectarea acestor principii; încurajează cooperarea dintre agențiile naționale, universitățile partenere și asociațiile de studenți pentru a oferi informații și consiliere privind durabilitatea și practicile ecologice în materie de primire și alte activități de integrare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atrage atenția asupra potențialului universităților europene și al centrelor de excelență profesională, care ar putea introduce programe de excelență pentru predarea aspectelor legate de mediu, climă și durabilitate și formarea cu privire la acestea, care să vizeze o gamă largă de persoane interesate și de cursanți, și care să sprijine proiectele de cercetare în acest domeniu; subliniază că noile inițiative vor putea realiza acest lucru doar printr-o finanțare suficientă a programului Erasmus+ în cadrul financiar multianual 2021-2027; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ia act de faptul că introducerea viitoarei legitimații europene de student poate fi un pas important în ecologizarea sejurului participanților la programul Erasmus+, deoarece ea va permite trecerea de la un proces pe suport de hârtie la un proces digital armonizat, care trebuie să fie de înaltă calitate, incluziv și accesibil, simplificând astfel și gestionarea ciclului de mobilitate; ia act de faptul că legitimația europeană de student poate fi dezvoltată pentru a oferi acces la servicii care promovează opțiuni de viață mai ecologice; invită Comisia să depună toate eforturile pentru a accelera introducerea legitimației europene de student; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că platformele online care oferă sprijin pentru posibilități avansate de învățare și formare profesională (SALTO) din cadrul programului reprezintă o excelentă sursă de informații și de recomandări pentru promotorii de proiecte; invită Comisia să creeze o platformă SALTO dedicată ecologizării; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atrage atenția asupra valorii rețelei „e-Twinning”, destinată cadrelor didactice, care le permite acestora să elaboreze și să partajeze module de formare îndeosebi cu privire la sustenabilitate și la schimbările climatice, aceasta fiind tema pentru 2020; invită Comisia să difuzeze pe scară cât mai largă raportul anual cu privire la această prioritate, precum și setul de instrumente destinat cadrelor didactice; reamintește, în acest sens, că este important să se dezvolte platforme de e-learning la scară europeană, care să permită în cazul unei crize, cum ar fi cea provocată de pandemia de COVID-19, să se asigure continuitatea pedagogică; |
| --- | --- |

25.

| 26. | îndeamnă Comisia și statele membre să ia măsuri pentru a sprijini dezvoltarea programelor școlare privind schimbările climatice și durabilitatea, atât în învățământul primar, cât și în cel secundar; consideră că acțiunile-cheie 2 și 3 ale programului Erasmus+ pot contribui ambele la sprijinirea acestor eforturi prin cereri de propuneri specifice privind educația în domeniul mediului și schimbul de bune practici între școli și profesori; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia să integreze, în inițiativele pe care le ia pentru a coordona Spațiul european al învățământului superior și Spațiul european al educației, o listă de criterii ecologice destinate autorităților regionale și naționale în materie de educație referitoare la infrastructurile puse la dispoziție în învățământ, includerea instituțiilor în rețele de transport în comun, asigurând, respectarea mediului și a resurselor energetice; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că programul Erasmus+, prin sprijinul său pentru educația și formarea formală și non-formală și pentru activitățile de participare a tinerilor, este esențial pentru sensibilizarea europenilor, în special a tinerelor generații, pentru a-i încuraja să adopte o poziție activă și informată cu privire la sustenabilitate și la politicile relevante și să devină cetățeni angajați și informați în viitor; subliniază, în acest sens, rolul deosebit de important jucat de organizațiile de tineret și de cele ale societății civile în schimbul de bune practici și în proiectele de sensibilizare a tinerelor generații cu privire la dezvoltarea durabilă; consideră că programul Erasmus+ ar trebui să îi sensibilizeze în mai mare măsură pe tinerii lucrători cu privire la chestiunilor legate de schimbările climatice și mediu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită ca, în cadrul capitolului „Sport”, să fie încurajate proiectele de colaborare între asociațiile sportive, care au ca temă mediul și protecția naturii, un mod de viață sănătos și durabil, inovarea pentru a promova practici mai ecologice în sport și organizarea de manifestări sportive de masă cu caracter durabil; subliniază că este necesar ca manifestările sportive să fie mai ecologice și consideră că programul Erasmus+ poate contribui la dezvoltarea și promovarea bunelor practici în această privință; consideră că voluntarii Corpului european de solidaritate (CES) ar putea sprijini organizarea de manifestări sportive de masă durabile; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că programele pe termen lung și puse în aplicare pe plan local și încurajarea mobilității personalului din cadrul organizațiilor sportive locale ar permite sensibilizarea acestora cu privire la organizarea într-un mod mai ecologic a manifestărilor sportive; solicită să se pună accentul pe aspectele de mediu, climă și durabilitate în cadrul Săptămânii europene a sportului; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază importanța unei includeri cu caracter durabil a participanților în comunitatea locală, pentru o participarea civică și un schimb cultural activ, ca elemente-cheie în programul Erasmus+; îndeamnă Comisia să analizeze care acțiuni ale programului pot fi dezvoltate în zonele rurale depopulate, unde implicarea comunității active poate contribui, de exemplu, la promovarea conservării naturii și a patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

31.

| 32. | insistă asupra posibilității de a stabili o legătură cu Programul „Școli-ambasador” al Parlamentului European” pentru ca ambele programe să se poată îmbogăți reciproc, să implice participanții în comunitatea locală și să familiarizeze studenții locali cu ideea de cetățenie europeană; |
| --- | --- |

32.

Corpul european de solidaritate (CES)

| 33. | reamintește că protecția mediului este considerată o activitate de solidaritate importantă în cadrul CES, conformă cu legislația în vigoare care se aplică în cazul său, cu propunerea Comisiei pentru noul program de după 2020 și cu poziția în primă lectură a Parlamentului; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că marca de calitate, pe care fiecare organizație care trimite sau primește voluntari trebuie să o obțină înainte de a participa la activitățile CES, ar trebui să includă, în timp, și implementarea de bune practici ecologice; reamintește că organizațiile care participă la CES sunt adesea asociații mici; insistă, prin urmare, asupra faptului că acestea au nevoie de sprijin specific pentru a le permite să adopte practici mai sustenabile; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reamintește că Comisia poate să lanseze apeluri de proiecte tematice; invită, în acest sens, Comisia să promoveze într-o mai mare măsură dimensiunea ecologică, climatică și durabilă a CES, îmbunătățind vizibilitatea acestor proiecte pe platforma sistemului de administrare și sprijin pentru plasamente (PASS); |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită agențiile naționale responsabile de CES să sprijine activ structurile de trimitere și de primire și să le ofere consiliere; subliniază că acestea sunt, de asemenea, în măsură să identifice și să contribuie la lansarea pe teren a proiectelor ecologice și să se asigure că voluntarii sunt informați cu privire la bunele practici de mediu în activitatea lor profesională și în viața de zi cu zi; încurajează crearea unor instrumente digitale pentru a facilita difuzarea și schimbul de bune practici și de experiență între participanți; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia și agențiile naționale să promoveze proiecte în destinații mai puțin populare pentru a stimula dezvoltarea economiei locale și a durabilității, încurajând în același timp explorarea de noi destinații; |
| --- | --- |

37.

Europa creativă

| 38. | subliniază potențialul enorm pe care l-ar putea avea sectoarele culturale și creative pentru a încuraja cetățenii să acționeze în mod durabil; remarcă faptul că muzeele, centrele culturale și comunitare, artele spectacolului, literatura, artele vizuale și inițiativele artistice pot să promoveze durabilitatea și să contribuie la inversarea tendinței climatice, cu condiția să existe suficiente fonduri; subliniază importanța durabilității și a bunelor practici ecologice în conservarea patrimoniului cultural, atât material, cât și imaterial; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită Comisia și birourile naționale să consulte părțile interesate din sectoarele culturale și creative și să colecteze informații cu privire la cartele existente în diverse domenii ale activității artistice, în vederea elaborării unei carte bazate pe un set de principii de mediu pe care toți participanții la program să le respecte; consideră că procesul de stabilire a principiilor adecvate ar trebui să fie coordonat în funcție de sector, să permită învățarea reciprocă și să adopte o perspectivă largă asupra chestiunilor care trebuie abordate, care ar trebui să includă reciclarea, economia circulară și schimbările de comportament, atât în rândul creatorilor culturali, cât și al consumatorilor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită Comisia să realizeze cercetări aprofundate și să consulte părțile interesate pentru a dezvolta o strategie specifică sectorului și un ghid al bunelor practici ecologice pentru producția audiovizuală și culturală și pentru difuzarea și organizarea de manifestări, care să vizeze îndeosebi transporturile, energia, utilizarea eficace a resurselor și gestionarea deșeurilor, astfel încât acesta să devină o normă obligatorie pentru proiectele finanțate de program; reamintește că aceste practici standard nu trebuie să fie în detrimentul calității proiectelor și manifestărilor culturale și audiovizuale; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază importanța contractelor de achiziții publice ecologice pentru a asigura furnizarea de servicii și de bunuri durabile și ecologice în cadrul manifestărilor culturale; invită Comisia să stabilească criterii comune privind achizițiile publice ecologice pentru sectorul cultural și să dezvolte un instrument de evaluare a impactului manifestărilor culturale asupra mediului; subliniază, de asemenea, impactul producției de conținut audiovizual asupra mediului și invită Comisia să utilizeze componenta MEDIA a programului „Europa creativă” pentru a promova bunele practici în sectorul audiovizual, în ceea ce privește durabilitatea, eficiența energetică și protecția mediului; |
| --- | --- |

41.

| 42. | solicită Comisiei să includă durabilitatea și respectarea mediului printre criteriile de selecție și de evaluare a capitalelor europene ale culturii; insistă asupra faptului că capitalele europene ale culturii trebuie să respecte, de asemenea, carta care stabilește principiile de mediu menționată mai sus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | invită Comisia să permită crearea, în cadrul capitolului transsectorial, a unei rețele europene de consultanți în domeniul ecologiei, climei și durabilității care să ofere consultanță promotorilor de proiecte și să creeze birouri creative europene; consideră că bunele practici ar trebui împărtășite și făcute publice; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și statelor membre și autorităților naționale responsabile cu punerea în aplicare a celor trei programe. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0078.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0054.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0324.

(5)  JO L 347, 20.12.2013, p. 5.

(6)  JO C 252, 18.7.2018, p. 31.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0150.

(8)  JO L 250, 4.10.2018, p. 1.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0323.

(10)  JO L 347, 20.12.2013, p. 221.

(11)  JO C 263, 25.7.2018, p. 19.

(12)  JO L 342, 22.12.2009, p. 1.

---

Miercuri, 16 septembrie 2020

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/10

---

P9_TA(2020)0212

Rolul UE în protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial

Rezoluția Parlamentului European din 16 septembrie 2020 referitoare la rolul UE în protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial (2019/2156(INI))

(2021/C 385/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 11, articolul 191 alineatul (1) și articolul 208, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 11, articolul 191 alineatul (1) și articolul 208,

| — | având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 17 aprilie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 17 aprilie 2018 (1),

| — | având în vedere Obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite (ODD) pentru perioada 2015-2030, |
| --- | --- |

—

având în vedere Obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite (ODD) pentru perioada 2015-2030,

| — | având în vedere Acordul de la Paris încheiat la cea de a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris încheiat la cea de a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU asupra schimbărilor climatice (CCONUSC),

| — | având în vedere Convenția privind diversitatea biologică din 1992, Planul strategic global privind biodiversitatea pentru 2011-2020 și obiectivele de la Aichi în materie de biodiversitate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind diversitatea biologică din 1992, Planul strategic global privind biodiversitatea pentru 2011-2020 și obiectivele de la Aichi în materie de biodiversitate,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 23 iulie 2019, intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial” (COM(2019)0352); |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 23 iulie 2019, intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial” (COM(2019)0352);

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul Verde european (COM(2019)0640) și rezoluția Parlamentului din 15 ianuarie 2020 referitoare la acesta (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul Verde european (COM(2019)0640) și rezoluția Parlamentului din 15 ianuarie 2020 referitoare la acesta (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380),

| — | având în vedere Planul de acțiune al UE pentru drepturile omului și democrație 2020-2024, Politica externă a UE privind popoarele indigene din 2016, Concluziile Consiliului privind popoarele indigene din 15 mai 2017 și Consensul european din 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al UE pentru drepturile omului și democrație 2020-2024, Politica externă a UE privind popoarele indigene din 2016, Concluziile Consiliului privind popoarele indigene din 15 mai 2017 și Consensul european din 2017,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2018 intitulată „O planetă curată pentru toți – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei” (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2018 intitulată „O planetă curată pentru toți – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei” (COM(2018)0773),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2013, intitulată „O nouă strategie a UE pentru păduri și sectorul forestier” (COM(2013)0659), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2013, intitulată „O nouă strategie a UE pentru păduri și sectorul forestier” (COM(2013)0659),

| — | având în vedere raportul final pe 2013 care însoțește studiul Comisiei intitulat „Impactul consumului UE asupra despăduririlor: o analiză cuprinzătoare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final pe 2013 care însoțește studiul Comisiei intitulat „Impactul consumului UE asupra despăduririlor: o analiză cuprinzătoare”,

| — | având în vedre studiul de fezabilitate din 2018 privind opțiunile de intensificare a acțiunilor UE împotriva despăduririlor, realizat la cererea Direcției Generale Mediu a Comisiei Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedre studiul de fezabilitate din 2018 privind opțiunile de intensificare a acțiunilor UE împotriva despăduririlor, realizat la cererea Direcției Generale Mediu a Comisiei Europene,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 17 octombrie 2008 intitulată „Abordarea problemelor legate de defrișări și de degradarea pădurilor pentru a combate schimbările climatice și reducerea biodiversității” (COM(2008)0645), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 17 octombrie 2008 intitulată „Abordarea problemelor legate de defrișări și de degradarea pădurilor pentru a combate schimbările climatice și reducerea biodiversității” (COM(2008)0645),

| — | având în vedere Planul de acțiune referitor la asigurarea respectării legislației, la guvernare și la schimburile comerciale în domeniul forestier (FLEGT) din 2003, Acordurile de parteneriat voluntar FLEGT cu țările terțe și Planul de lucru FLEGT 2018-2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune referitor la asigurarea respectării legislației, la guvernare și la schimburile comerciale în domeniul forestier (FLEGT) din 2003, Acordurile de parteneriat voluntar FLEGT cu țările terțe și Planul de lucru FLEGT 2018-2022,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului pentru drepturile omului al ONU din 21 martie 2019 cu privire la recunoașterea contribuției apărătorilor drepturilor omului din domeniul mediului la exercitarea drepturilor omului, la protecția mediului și la dezvoltarea durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului pentru drepturile omului al ONU din 21 martie 2019 cu privire la recunoașterea contribuției apărătorilor drepturilor omului din domeniul mediului la exercitarea drepturilor omului, la protecția mediului și la dezvoltarea durabilă,

| — | având în vedere raportul Organizației pentru alimentație și agricultură (FAO) a ONU, intitulat „Situația pădurilor lumii, 2020”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Organizației pentru alimentație și agricultură (FAO) a ONU, intitulat „Situația pădurilor lumii, 2020”,

| — | având în vedere Planul strategic pentru păduri al ONU 2017-2030, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul strategic pentru păduri al ONU 2017-2030,

| — | având în vedere rapoartele speciale ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) cu privire la schimbările climatice, deșertificarea, degradarea terenurilor, gestionarea durabilă a terenurilor, securitatea alimentară și fluxurile de gaze cu efect de seră din ecosistemele terestre și cel de Al cincilea raport de evaluare al său privind schimbările climatice 2014: impact, adaptare și vulnerabilitate, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele speciale ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) cu privire la schimbările climatice, deșertificarea, degradarea terenurilor, gestionarea durabilă a terenurilor, securitatea alimentară și fluxurile de gaze cu efect de seră din ecosistemele terestre și cel de Al cincilea raport de evaluare al său privind schimbările climatice 2014: impact, adaptare și vulnerabilitate,

| — | având în vedere Raportul de evaluare globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice din 31 mai 2019 al Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de evaluare globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice din 31 mai 2019 al Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la cea de a 15-a reuniune a Conferinței părților la Convenția privind diversitatea biologică (COP15) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la cea de a 15-a reuniune a Conferinței părților la Convenția privind diversitatea biologică (COP15) (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 septembrie 2018 referitoare la gestionarea transparentă și responsabilă a resurselor naturale în țările în curs de dezvoltare: pădurile (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 septembrie 2018 referitoare la gestionarea transparentă și responsabilă a resurselor naturale în țările în curs de dezvoltare: pădurile (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 aprilie 2017 referitoare la uleiul de palmier și defrișarea pădurilor tropicale (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 aprilie 2017 referitoare la uleiul de palmier și defrișarea pădurilor tropicale (6),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și Comisiei pentru industrie, cercetare și energie,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0143/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0143/2020),

| A. | întrucât, la nivel mondial, în perioada 1990-2016 s-a înregistrat o reducere a suprafeței împădurite de 1,3 milioane de kilometri pătrați, ceea ce a avut un efect distructiv asupra biodiversității, climei, populației și economiei; întrucât, în ciuda tuturor eforturilor de până acum, politicile actuale nu sunt pe calea cea bună pentru a îndeplini corespunzător mai multe angajamente internaționale legate de păduri, cum ar fi obiectivul nr. 15.2 din Obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU (7) și obiectivul 5 din Convenția privind diversitatea biologică de la Aichi (CDB) (8); întrucât raportul Agenției Europene de Mediu intitulat „Mediul european – situația și perspectivele 2020” arată că „zona împădurită din Europa a fost în mare măsură stabilă în ultimele două decenii”, dar atrage atenția că „din 2013, situația conservării habitatelor și speciilor forestiere a fost prea puțin îmbunătățită” și că „perturbările naturale [...] și cele provocate de om [...] reprezintă un pericol pentru pădurile Europei”; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la nivel mondial, în perioada 1990-2016 s-a înregistrat o reducere a suprafeței împădurite de 1,3 milioane de kilometri pătrați, ceea ce a avut un efect distructiv asupra biodiversității, climei, populației și economiei; întrucât, în ciuda tuturor eforturilor de până acum, politicile actuale nu sunt pe calea cea bună pentru a îndeplini corespunzător mai multe angajamente internaționale legate de păduri, cum ar fi obiectivul nr. 15.2 din Obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU (7) și obiectivul 5 din Convenția privind diversitatea biologică de la Aichi (CDB) (8); întrucât raportul Agenției Europene de Mediu intitulat „Mediul european – situația și perspectivele 2020” arată că „zona împădurită din Europa a fost în mare măsură stabilă în ultimele două decenii”, dar atrage atenția că „din 2013, situația conservării habitatelor și speciilor forestiere a fost prea puțin îmbunătățită” și că „perturbările naturale [...] și cele provocate de om [...] reprezintă un pericol pentru pădurile Europei”;

| B. | întrucât cele 17 ODD sunt integrate și indivizibile; întrucât trebuie înregistrate simultan progrese către o agricultură durabilă, securitate alimentară și gestionare sustenabilă a pădurilor, elemente de bază ale ODD; |
| --- | --- |

B.

întrucât cele 17 ODD sunt integrate și indivizibile; întrucât trebuie înregistrate simultan progrese către o agricultură durabilă, securitate alimentară și gestionare sustenabilă a pădurilor, elemente de bază ale ODD;

| C. | întrucât pădurile sunt factori esențiali de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea, iar defrișările, în special în zonele tropicale, contribuie mult la schimbările climatice; întrucât emisiile generate din exploatarea terenurilor și din schimbarea destinației terenurilor, în special ca urmare a defrișărilor, reprezintă a doua cauză principală a schimbărilor climatice, după arderea combustibililor fosili, reprezentând aproape 12 % din toate emisiile de gaze cu efect de seră; întrucât, de asemenea, pădurile găzduiesc 80 % din biodiversitatea mondială, contribuie la măsurile de reducere a riscurilor de dezastre prin soluții bazate pe natură, asigură mijloace de subzistență pentru aproximativ 25 % din populația mondială, reprezintă o mare parte a terenurilor locuite dintotdeauna de populațiile indigene și contribuie la sănătatea umană, fiind expresia vie a unor valori culturale, societale și spirituale de neînlocuit; |
| --- | --- |

C.

întrucât pădurile sunt factori esențiali de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea, iar defrișările, în special în zonele tropicale, contribuie mult la schimbările climatice; întrucât emisiile generate din exploatarea terenurilor și din schimbarea destinației terenurilor, în special ca urmare a defrișărilor, reprezintă a doua cauză principală a schimbărilor climatice, după arderea combustibililor fosili, reprezentând aproape 12 % din toate emisiile de gaze cu efect de seră; întrucât, de asemenea, pădurile găzduiesc 80 % din biodiversitatea mondială, contribuie la măsurile de reducere a riscurilor de dezastre prin soluții bazate pe natură, asigură mijloace de subzistență pentru aproximativ 25 % din populația mondială, reprezintă o mare parte a terenurilor locuite dintotdeauna de populațiile indigene și contribuie la sănătatea umană, fiind expresia vie a unor valori culturale, societale și spirituale de neînlocuit;

| D. | întrucât, potrivit Grupului interguvernamental privind schimbările climatice, dereglările naturale, cum ar fi perioadele de secetă, inundațiile, furtunile, infestările cu dăunători, eroziunea și incendiile vor avea loc mai frecvent și mai intens, ceea ce va provoca, printre altele, daune tot mai mari pădurilor lumii, din cauza schimbărilor climatice și a pierderii biodiversității; întrucât extinderea investițiilor în soluții bazate pe natură reprezintă unul dintre remediile cele mai rentabile în vederea combaterii emisiilor și a protecției ecosistemelor vitale, îmbunătățind în același timp mijloacele de subzistență, reziliența și securitatea alimentară; |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit Grupului interguvernamental privind schimbările climatice, dereglările naturale, cum ar fi perioadele de secetă, inundațiile, furtunile, infestările cu dăunători, eroziunea și incendiile vor avea loc mai frecvent și mai intens, ceea ce va provoca, printre altele, daune tot mai mari pădurilor lumii, din cauza schimbărilor climatice și a pierderii biodiversității; întrucât extinderea investițiilor în soluții bazate pe natură reprezintă unul dintre remediile cele mai rentabile în vederea combaterii emisiilor și a protecției ecosistemelor vitale, îmbunătățind în același timp mijloacele de subzistență, reziliența și securitatea alimentară;

| E. | întrucât, pentru a proteja și a reface pădurile la nivel mondial, este nevoie de măsuri de anvergură, ambițioase și concertate, bazate pe o voință politică și societală; |
| --- | --- |

E.

întrucât, pentru a proteja și a reface pădurile la nivel mondial, este nevoie de măsuri de anvergură, ambițioase și concertate, bazate pe o voință politică și societală;

| F. | întrucât intensificarea acțiunilor pentru protejarea și refacerea pădurilor și creșterea cantității și calității ecosistemelor forestiere trebuie să aibă un rol esențial atât în politicile de sustenabilitate ale UE și ale statelor membre, cât și în realizarea obiectivelor Pactului Verde european; întrucât, pentru a limita încălzirea globală și a contribui la combaterea pierderii biodiversității, este esențial ca pădurile să fie protejate, regenerate și gestionate astfel încât să-și maximizeze capacitatea de stocare a carbonului și de protecție a biodiversității; întrucât pădurile primare au o capacitate mai mare de stocare a dioxidului de carbon și găzduiesc un habitat esențial, care nu există în pădurile mai tinere sau nou-plantate; |
| --- | --- |

F.

întrucât intensificarea acțiunilor pentru protejarea și refacerea pădurilor și creșterea cantității și calității ecosistemelor forestiere trebuie să aibă un rol esențial atât în politicile de sustenabilitate ale UE și ale statelor membre, cât și în realizarea obiectivelor Pactului Verde european; întrucât, pentru a limita încălzirea globală și a contribui la combaterea pierderii biodiversității, este esențial ca pădurile să fie protejate, regenerate și gestionate astfel încât să-și maximizeze capacitatea de stocare a carbonului și de protecție a biodiversității; întrucât pădurile primare au o capacitate mai mare de stocare a dioxidului de carbon și găzduiesc un habitat esențial, care nu există în pădurile mai tinere sau nou-plantate;

| G. | întrucât, potrivit Raportului FAO din 2020 privind starea pădurilor lumii, la nivel mondial „expansiunea agricolă continuă să fie principalul factor determinant al defrișărilor”, alături de expansiunea urbană, dezvoltarea infrastructurilor și mineritul; întrucât este necesară o colaborare strânsă cu țările partenere ale UE și diferiții actori implicați în vederea intensificării interacțiunilor inovatoare pozitive dintre agricultură și silvicultură, pentru a construi sisteme agricole sustenabile și a îmbunătăți securitatea alimentară; întrucât și UE este implicată indirect în defrișarea și degradarea pădurilor mondiale și a altor ecosisteme naturale, prin importul și consumul de produse asociate cu defrișarea, cum ar fi soia, uleiul de palmier, cauciucul, porumbul, carnea de vită, pielea și cacaua; întrucât consumul UE reprezintă aproximativ 10 % din cota de defrișare la nivel mondial încorporată în consumul final; |
| --- | --- |

G.

întrucât, potrivit Raportului FAO din 2020 privind starea pădurilor lumii, la nivel mondial „expansiunea agricolă continuă să fie principalul factor determinant al defrișărilor”, alături de expansiunea urbană, dezvoltarea infrastructurilor și mineritul; întrucât este necesară o colaborare strânsă cu țările partenere ale UE și diferiții actori implicați în vederea intensificării interacțiunilor inovatoare pozitive dintre agricultură și silvicultură, pentru a construi sisteme agricole sustenabile și a îmbunătăți securitatea alimentară; întrucât și UE este implicată indirect în defrișarea și degradarea pădurilor mondiale și a altor ecosisteme naturale, prin importul și consumul de produse asociate cu defrișarea, cum ar fi soia, uleiul de palmier, cauciucul, porumbul, carnea de vită, pielea și cacaua; întrucât consumul UE reprezintă aproximativ 10 % din cota de defrișare la nivel mondial încorporată în consumul final;

| H. | întrucât o anchetă recentă realizată de Global Witness a relevat că, între 2013 și 2019, unele instituții financiare cu sedii în UE au reprezentat principala sursă internațională de fonduri pentru șase societăți din sectorul agroalimentar implicate în distrugerea pădurilor din Amazon, din Bazinul fluviului Congo și din Papua Noua Guinee, pe care le-au susținut cu aproximativ 7 miliarde EUR (9); |
| --- | --- |

H.

întrucât o anchetă recentă realizată de Global Witness a relevat că, între 2013 și 2019, unele instituții financiare cu sedii în UE au reprezentat principala sursă internațională de fonduri pentru șase societăți din sectorul agroalimentar implicate în distrugerea pădurilor din Amazon, din Bazinul fluviului Congo și din Papua Noua Guinee, pe care le-au susținut cu aproximativ 7 miliarde EUR (9);

| I. | întrucât actualele angajamente voluntare asumate de întreprinderi și bănci în materie de combatere a defrișărilor nu au reușit să producă acea schimbare comportamentală necesară pentru a opri această distrugere dezastruoasă a mediului înconjurător; |
| --- | --- |

I.

întrucât actualele angajamente voluntare asumate de întreprinderi și bănci în materie de combatere a defrișărilor nu au reușit să producă acea schimbare comportamentală necesară pentru a opri această distrugere dezastruoasă a mediului înconjurător;

| J. | întrucât impactul negativ al Directivei privind energia din surse regenerabile asupra pădurilor lumii și ale UE a impus reformarea directivei (10); întrucât schimbările introduse nu vor soluționa însă problema; |
| --- | --- |

J.

întrucât impactul negativ al Directivei privind energia din surse regenerabile asupra pădurilor lumii și ale UE a impus reformarea directivei (10); întrucât schimbările introduse nu vor soluționa însă problema;

| K. | întrucât subvențiile pentru bioenergia obținută pe bază de lemn ar trebui redirecționate către eficiența energetică și energia din surse regenerabile; |
| --- | --- |

K.

întrucât subvențiile pentru bioenergia obținută pe bază de lemn ar trebui redirecționate către eficiența energetică și energia din surse regenerabile;

| L. | întrucât normele aplicabile prevăzute de Directiva UE privind energia din surse regenerabile se bazează pe ideea că recoltele destinate energiei sunt sustenabile, climatic neutre și permit reînnoirea sursei într-un interval de timp adecvat; întrucât această idee este eronată; |
| --- | --- |

L.

întrucât normele aplicabile prevăzute de Directiva UE privind energia din surse regenerabile se bazează pe ideea că recoltele destinate energiei sunt sustenabile, climatic neutre și permit reînnoirea sursei într-un interval de timp adecvat; întrucât această idee este eronată;

| M. | întrucât vor fi necesare acțiuni la toate nivelurile, inclusiv măsuri de reglementare și o asigurare mai strictă a respectării legislației în vigoare, precum și investiții substanțiale, publice și private, pentru a proteja mai eficient pădurile alte ecosisteme naturale de pe întregul glob; întrucât acest lucru poate fi realizat numai prin coerența între politicile din toate sectoarele și între politicile interne și externe ale UE, aplicând principiul evitării cauzării de prejudicii; |
| --- | --- |

M.

întrucât vor fi necesare acțiuni la toate nivelurile, inclusiv măsuri de reglementare și o asigurare mai strictă a respectării legislației în vigoare, precum și investiții substanțiale, publice și private, pentru a proteja mai eficient pădurile alte ecosisteme naturale de pe întregul glob; întrucât acest lucru poate fi realizat numai prin coerența între politicile din toate sectoarele și între politicile interne și externe ale UE, aplicând principiul evitării cauzării de prejudicii;

| N. | întrucât o mai bună protecție și intensificarea refacerii pădurilor și a altor ecosisteme naturale, precum și managementul sustenabil al pădurilor sunt importante pentru a conserva mijloacele de trai ale populațiilor indigene și ale comunităților locale, oferă oportunități de dezvoltare socială și economică și de creare de locuri de muncă, și permite dezvoltarea unor bioeconomii sustenabile, consolidând totodată serviciile ecosistemice și protejând biodiversitatea; întrucât pădurile reprezintă un sector economic ecologic care are potențialul de a crea între 10 și 16 milioane de locuri de muncă la nivel mondial; |
| --- | --- |

N.

întrucât o mai bună protecție și intensificarea refacerii pădurilor și a altor ecosisteme naturale, precum și managementul sustenabil al pădurilor sunt importante pentru a conserva mijloacele de trai ale populațiilor indigene și ale comunităților locale, oferă oportunități de dezvoltare socială și economică și de creare de locuri de muncă, și permite dezvoltarea unor bioeconomii sustenabile, consolidând totodată serviciile ecosistemice și protejând biodiversitatea; întrucât pădurile reprezintă un sector economic ecologic care are potențialul de a crea între 10 și 16 milioane de locuri de muncă la nivel mondial;

| O. | întrucât pădurile de mangrove au funcții ecosistemice vitale, pentru că depozitează cantități mari de dioxid de carbon, reprezintă un mediu important de dezvoltare a icrelor pentru multe specii de pești din reciful de corali și protejează recifele de corali de excesul de nutrimente și sedimente, iar zonele de coastă, de inundații; întrucât, până de curând, pădurile de mangrove se întindeau de-a lungul a peste trei sferturi din coastele tropicale, dar peste jumătate au dispărut din cauza dezvoltării costiere, a acvaculturii, a poluării și a utilizării nesustenabile; |
| --- | --- |

O.

întrucât pădurile de mangrove au funcții ecosistemice vitale, pentru că depozitează cantități mari de dioxid de carbon, reprezintă un mediu important de dezvoltare a icrelor pentru multe specii de pești din reciful de corali și protejează recifele de corali de excesul de nutrimente și sedimente, iar zonele de coastă, de inundații; întrucât, până de curând, pădurile de mangrove se întindeau de-a lungul a peste trei sferturi din coastele tropicale, dar peste jumătate au dispărut din cauza dezvoltării costiere, a acvaculturii, a poluării și a utilizării nesustenabile;

| P. | întrucât conversia pădurilor de mangrove este responsabilă de 10 % din emisiile de dioxid de carbon care provin din defrișări, deși mangrovele reprezintă doar 0,7 % din pădurile tropicale (11); |
| --- | --- |

P.

întrucât conversia pădurilor de mangrove este responsabilă de 10 % din emisiile de dioxid de carbon care provin din defrișări, deși mangrovele reprezintă doar 0,7 % din pădurile tropicale (11);

| Q. | întrucât cuantumul finanțării acordate de UE pentru sprijinirea protejării și a refacerii pădurilor și gestionarea sustenabilă a pădurilor în țările partenere este insuficient, dată fiind amploarea problemei; întrucât protecția, refacerea și managementul sustenabil al pădurilor și al altor ecosisteme naturale, precum și aspectele legate de beneficiile conexe ale acestora și de drepturile omului trebuie să fie mai bine integrate în mecanismele de finanțare ale UE; |
| --- | --- |

Q.

întrucât cuantumul finanțării acordate de UE pentru sprijinirea protejării și a refacerii pădurilor și gestionarea sustenabilă a pădurilor în țările partenere este insuficient, dată fiind amploarea problemei; întrucât protecția, refacerea și managementul sustenabil al pădurilor și al altor ecosisteme naturale, precum și aspectele legate de beneficiile conexe ale acestora și de drepturile omului trebuie să fie mai bine integrate în mecanismele de finanțare ale UE;

| R. | întrucât UE și statele sale membre au o îndelungată tradiție și expertiză în managementul sustenabil al pădurilor, pe care le-ar putea utiliza pentru a ajuta alte țări să-și consolideze capacitățile; |
| --- | --- |

R.

întrucât UE și statele sale membre au o îndelungată tradiție și expertiză în managementul sustenabil al pădurilor, pe care le-ar putea utiliza pentru a ajuta alte țări să-și consolideze capacitățile;

| S. | întrucât popoarele indigene, comunitățile locale și apărătorii mediului sunt din ce în ce mai mult amenințați și intimidați, confruntându-se în același timp cu încălcări ale drepturilor omului în eforturile lor de a-și proteja pădurile, terenurile și mediul; |
| --- | --- |

S.

întrucât popoarele indigene, comunitățile locale și apărătorii mediului sunt din ce în ce mai mult amenințați și intimidați, confruntându-se în același timp cu încălcări ale drepturilor omului în eforturile lor de a-și proteja pădurile, terenurile și mediul;

| T. | întrucât șansele ca agenții patogeni, cum ar fi virusurile, să treacă de la animale sălbatice și domestice la oameni (zoonoză) pot crește ca urmare a distrugerii și a modificării ecosistemelor naturale; |
| --- | --- |

T.

întrucât șansele ca agenții patogeni, cum ar fi virusurile, să treacă de la animale sălbatice și domestice la oameni (zoonoză) pot crește ca urmare a distrugerii și a modificării ecosistemelor naturale;

| U. | întrucât, pentru a dispune de politici forestiere sustenabile și eficace, sunt necesare informații fiabile privind resursele forestiere, starea acestora și modul în care sunt gestionate și utilizate, precum și informații fiabile privind schimbarea destinației terenurilor; |
| --- | --- |

U.

întrucât, pentru a dispune de politici forestiere sustenabile și eficace, sunt necesare informații fiabile privind resursele forestiere, starea acestora și modul în care sunt gestionate și utilizate, precum și informații fiabile privind schimbarea destinației terenurilor;

| V. | întrucât pădurile și lanțul valoric forestier sunt fundamentale pentru dezvoltarea în continuare a bioeconomiei circulare, oferind locuri de muncă și bunăstare economică în zonele rurale și urbane, atenuând schimbările climatice și oferind beneficii pentru sănătate; |
| --- | --- |

V.

întrucât pădurile și lanțul valoric forestier sunt fundamentale pentru dezvoltarea în continuare a bioeconomiei circulare, oferind locuri de muncă și bunăstare economică în zonele rurale și urbane, atenuând schimbările climatice și oferind beneficii pentru sănătate;

| 1. | salută comunicarea Comisiei, intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial”, și consideră că este o bază solidă pentru acțiuni decisive; este de acord cu cele cinci priorități prezentate în comunicare; subliniază că aceste priorități sunt toate necesare pentru a stopa și inversa defrișările și degradarea ecosistemelor naturale, în special a pădurilor, precum și pierderea biodiversității și încălcările drepturilor omului legate de acestea, și că trebuie implementate rapid și coerent; reamintește, cu toate acestea, că UE și statele sale membre ar trebui să fie mai ambițioase în acțiunile lor pentru a-și îndeplini angajamentele și pentru a ține seama de caracterul urgent al defrișărilor și al degradării pădurilor la nivel mondial; subliniază importanța unor acțiuni și inițiative extinse, inclusiv noi măsuri de reglementare, care să fie eficiente, complementare, executorii și să includă monitorizarea; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază necesitatea de a recunoaște, în cadrul politicii de mediu a UE, competențele, responsabilitatea și fondurile disponibile ale Uniunii în domeniul protecției pădurilor, inclusiv în privința pădurilor europene ca parte a pădurilor lumii; reiterează faptul că reușita acțiunilor noastre externe și a răspunsului partenerilor noștri pentru a-și proteja pădurile depinde de gradul nostru de eficiență și ambiție cu privire la patrimoniul nostru natural; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să asigure, în conformitate cu Pactul Verde european cu și Strategia pentru biodiversitate 2030, cele mai înalte standarde de protecție a mediului și o mai mare coerență între misiunea de protecție și cea de refacere a pădurilor atât în interiorul UE, cât și în cadrul acțiunii sale externe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că Uniunea și statele sale membre vor trebui să întreprindă urgent acțiuni pentru a proteja și reface pădurile, astfel încât să își îndeplinească angajamentele asumate în cadrul ODD, al Acordului de la Paris, al Planului strategic global privind biodiversitatea pentru 2011-2020 și al Planului strategic pentru păduri al ONU 2017-2030 și al obiectivelor sale globale legate de păduri; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază rolul pădurilor în creșterea rezistenței la impactul negativ al schimbărilor climatice; subliniază necesitatea unor acțiuni concrete și eficiente în strategiile și planurile de adaptare la schimbările climatice, încorporând sinergiile dintre atenuare și adaptare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază contribuția pozitivă a pădurilor la sănătatea umană și la calitatea vieții cetățenilor, precum și valoarea ambientală mare în ceea ce privește captarea dioxidului de carbon, stocarea apei, controlul eroziunii și protecția împotriva alunecărilor de teren; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că factorii determinanți ai defrișărilor depășesc sectorul forestier în sine și se referă la o gamă largă de aspecte, cum ar fi proprietatea funciară, protecția drepturilor populațiilor indigene, politicile agricole, schimbările climatice, democrația, drepturile omului și libertatea politică; |
| --- | --- |

6.

| 7. | scoate în evidență că femeile indigene și femeile care lucrează în agricultură joacă un rol esențial în protejarea ecosistemelor forestiere; cu toate acestea, constată cu îngrijorare că, în managementul resurselor naturale, nu se asigură incluziunea și capacitarea femeilor; consideră că egalitatea de gen, în contextul educației în domeniul forestier, joacă un rol esențial în gestionarea sustenabilă a pădurilor și ar trebui să se reflecte în Planul de acțiune al UE referitor la asigurarea respectării legislației, la guvernare și la schimburile comerciale în domeniul forestier (FLEGT); |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să își intensifice eforturile de combatere a despăduririlor în mod holistic, prin intermediul unui cadru politic coerent, asigurând în același timp conservarea ecosistemelor; reamintește importanța respectării Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; sprijină negocierile în curs pentru crearea unui instrument obligatoriu al ONU privind drepturile omului, adresat corporațiilor transnaționale și altor întreprinderi, și subliniază importanța implicării proactive a UE în acest proces; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subscrie și evidențiază referirea din comunicarea Comisiei la caracterul de neînlocuit al pădurilor primare și invită Comisia și statele membre să recunoască faptul că protecția pădurilor native oferă un beneficiu imens în atenuarea schimbărilor climatice, datorită dimensiunii și longevității stocurilor de carbon din ecosistemele lor; subliniază că împăduririle, realizate într-un mod compatibil cu protecția și consolidarea ecosistemelor locale, pot contribui la atingerea neutralității climatice până în 2050, remarcând totodată că pădurile nou-plantate nu pot înlocui pădurile primare; subliniază că protejarea pădurilor trebuie să constituie o prioritate politică a UE; subliniază că UE ar trebui să ofere un exemplu și să transpună în practică angajamentele sociale și de mediu internaționale pe care și le-a asumat, alături de cele ale statelor sale membre, inclusiv în ceea ce privește clima, biodiversitatea și drepturile omului; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia și statele membre să asigure o implementare efectivă în domeniile actualmente prioritare și să includă obiective obligatorii pentru protecția și refacerea ecosistemelor forestiere, în special a pădurilor primare, ca parte a viitoarei strategii forestiere a UE, care ar trebui să fie întru totul coerentă cu propunerea prezentată în Strategia pentru biodiversitate 2030 a UE în ceea ce privește obiectivele obligatorii privind refacerea și zonele protejate; subliniază importanța acordării unui sprijin adecvat și a finanțării acestor măsuri; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că ar trebui acordată o atenție specifică pădurilor de mangrove și celor din zonele de coastă, care sunt afectate în mod special de schimbările climatice și care reprezintă o oportunitate excelentă pentru politicile de conservare, adaptare și atenuare; regretă faptul că în comunicarea Comisiei nu sunt menționate deloc pădurile de mangrove; subliniază că 80 % din biodiversitatea terestră se găsește în păduri, iar pădurile de mangrove sunt importante atât pentru climă, cât și pentru biodiversitate, precum și pentru mijloacele de subzistență ale comunităților locale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază rolul societății civile în protecția mediului și consumul sustenabil și invită Comisia și statele membre să asigure o transparență totală și participarea publicului la măsurile legate de păduri și de utilizarea terenurilor, pentru a împiedica despăduririle și degradarea pădurilor, pentru a promova protecția și managementul sustenabil al pădurilor și pentru a susține protecția și refacerea pădurilor naturale, la nivel regional și global; subliniază importanța creării unei platforme de dialog pentru diferiții actori implicați și statele membre privind defrișările, degradarea pădurilor și modalitățile durabile de creștere a suprafeței împădurite a globului, prin care să se creeze alianțe, să fie luate angajamente comune, să fie oprite despăduririle și să se facă schimb de experiențe și informații; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază rolul esențial, drepturile și nevoia de sprijin ale popoarelor indigene și comunităților locale, inclusiv a femeilor, în ceea ce privește protecția pădurilor lumii, precum și în procesele decizionale din acest sector; recunoaște, de asemenea, amenințările și încălcările drepturilor omului cu care se confruntă aceste populații; invită, prin urmare, Comisia să țină seama de rolul lor și să le implice în elaborarea, adoptarea, aplicarea și asigurarea respectării măsurilor de protecție a pădurilor la toate nivelurile: mondial, al UE, național și subnațional; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește că mulți fermieri sunt conștienți de faptul că pădurile reprezintă o parte integrantă și necesară a mediului lor, având în vedere funcțiile ecologice, economice și sociale pe care le îndeplinesc, și s-au străduit, în mod tradițional, să protejeze, să utilizeze și să regenereze pădurile, lucru pe care îl fac în continuare; ia act de faptul că anumite comunități locale și populații indigene folosesc de secole tehnici agricole tradiționale pentru conservarea pădurilor, având o înțelegere deosebită a utilizării durabile a terenurilor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reamintește că populațiile indigene, comunitățile locale, micii fermieri și femeile posedă cunoștințe indispensabile despre păduri și se bazează în foarte mare măsură pe acestea; solicită UE să se asigure că acestora le sunt recunoscute drepturile funciare și drepturile omului ca o chestiune de justiție socială, în conformitate cu Orientările voluntare privind guvernanța responsabilă a proprietății funciare, a locurilor de pescuit și a pădurilor ale FAO ONU (VGGT), cu Declarația ONU privind drepturile popoarelor indigene (UNDRIP) și cu Convenția 169 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM), dar și că pot participa efectiv la conceperea și implementarea programelor de dezvoltare ale UE care au un impact asupra lor și la asigurarea respectării măsurilor de protecție a pădurilor, pornind de la învățămintele desprinse din programul FLEGT; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reamintește că, pentru eficiența actelor legislative și a inițiativelor, este important ca avertizorii din țările exportatoare de resurse naturale să aibă un acces adecvat la justiție, la căi de atac și la o protecție eficace; invită Comisia și statele membre să-și intensifice susținerea pentru apărătorii mediului și ai pădurilor din UE și din întreaga lume; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută angajamentul Comisiei de a crește durabilitatea lanțului de aprovizionare și a investițiilor, precum și transparența, pentru a asigura consumul de produse din lanțuri de aprovizionare care nu implică defrișări; reiterează importanța unui set cuprinzător de acțiuni și inițiative în acest sens; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia să ia în considerare, în conceperea acestor acțiuni și inițiative, și modul în care pot contribui cel mai bine la protejarea altor ecosisteme naturale importante care se confruntă cu un risc grav de degradare sau de conversie; |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră că o definiție unică a conceptului de lanț de aprovizionare fără defrișări este esențială pentru soluționarea problemei produselor de bază care contribuie la defrișări și invită Comisia să propună o definiție ambițioasă; subliniază, în acest context, legătura solidă dintre lanțurile de valori bazate pe păduri și ODD; |
| --- | --- |

19.

| 20. | remarcă faptul că promovarea unor sisteme de certificare transparente pentru produsele care nu implică defrișări este unul dintre instrumentele potrivite; subliniază, cu toate acestea, că scopul principal al acestor sisteme trebuie să fie combaterea despăduririlor; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia să efectueze fără întârziere studii asupra sistemelor de certificare și de verificare în sectorul forestier și pentru produsele pe bază de lemn, precum și asupra sistemelor de certificare pentru produsele care nu implică defrișări; invită Comisia să prezinte aceste studii Parlamentului spre analiză, împreună cu acțiunile și măsurile subsecvente propuse, astfel încât să se încurajeze standarde mai stricte și să se asigure transparența sistemelor de certificare și de verificare de către terți; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută anunțul Comisiei că va continua să integreze aspectele legate de defrișări în inițiativele legate de eticheta ecologică a UE și de achiziția publică, precum și în alte inițiative adoptate în contextul economiei circulare, ca parte a unui set global de acțiuni și inițiative în favoarea lanțurilor de aprovizionare care nu implică defrișări; |
| --- | --- |

22.

| 23. | își reiterează apelul către Comisie pentru a prezenta fără întârziere o propunere de evaluare de impact pentru un cadru juridic european bazat pe obligația de diligență, pentru a asigura lanțuri de aprovizionare sustenabile și care nu implică defrișări pentru produsele introduse pe piața UE, punând un accent special pe principalii factori ai importului de produse care implică defrișări; consideră că un astfel de cadru ar trebui să fie executoriu și în conformitate cu standardele și obligațiile internaționale, ar trebui să se aplice întregului lanț de aprovizionare, după ce s-a verificat atent că este funcțional și aplicabil tuturor actorilor pieței, inclusiv IMM-urilor, și ar trebui să fie însoțit de un mecanism solid de aplicare, care să includă sancțiuni eficiente, proporționale și disuasive; subliniază că măsurile UE în acest sens nu ar trebui să conducă la scăderea veniturilor persoanelor din țările în curs de dezvoltare, ci la noi oportunități economice și la o transformare globală către o economie mai sustenabilă; invită Comisia să își declare sprijinul pentru sustenabilitatea lanțurilor de aprovizionare, inclusiv combaterea defrișărilor și a degradării pădurilor, în cadrul forurilor relevante pentru comerțul internațional cu produse de bază; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Comisia să prezinte cerințe privind obligația de diligență a instituțiilor financiare, pentru a identifica, a preveni și a atenua impactul ecologic, social și asupra drepturilor omului pe care îl au defrișările imputabile UE, pentru a garanta că nicio entitate financiară sau bancară din UE nu este nici direct, nici indirect legată de defrișarea și degradarea pădurilor, de conversia sau degradarea ecosistemelor naturale ori de încălcări ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază rolul proprietarilor și administratorilor pădurilor în asigurarea unei dezvoltări forestiere sustenabile; subliniază că industriile forestiere europene pot contribui la promovarea unor standarde globale pentru managementul sustenabil al pădurilor; consideră că și industriile europene, IMM-urile și microîntreprinderile din sectorul forestier trebuie să aibă un rol esențial în dialogul cu țările partenere cu privire la modul de promovare a sustenabilității de-a lungul întregului lanț valoric; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită sectorul privat să fie mai proactiv în combaterea prezenței defrișărilor în lanțurile de aprovizionare și investiții, îndeplinindu-și angajamentele referitoare la despădurire și asigurând o transparență totală în ceea ce privește respectarea acestora; subliniază necesitatea de a mobiliza investiții private pentru a eradica cauzele defrișărilor și a respecta ODD și Acordul de la Paris; invită, totodată, Comisia să intensifice cooperarea cu sectorul privat și să dezvolte instrumente adecvate pentru a-i stimula pe cei cu inițiative, pe baza principiului responsabilității comune; salută revizuirea în curs a Directivei privind raportarea nefinanciară (12) și invită Comisia să crească calitatea și să extindă sfera informațiilor nefinanciare comunicate, în special a celor cu privire la aspectele de mediu, precum și să promoveze integrarea considerentelor importante pentru domeniul forestier în responsabilitatea socială a întreprinderilor; reamintește, de asemenea, importanța respectării Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; sprijină negocierile în curs pentru crearea unui instrument obligatoriu al ONU privind drepturile omului, adresat corporațiilor transnaționale și altor întreprinderi, și subliniază importanța implicării proactive a UE în acest proces; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia să evalueze, împreună cu sectorul privat și cu alți actori din domeniul dezvoltării, noi soluții de finanțare a riscurilor de dezastre și de asigurare împotriva evenimentelor catastrofale care afectează un număr mare de hectare de pădure; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia să sprijine și să stimuleze inovațiile și inițiativele provenite din acest sector care urmăresc creșterea sustenabilității în cadrul lanțurilor valorice; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că este necesară redirecționarea fluxurilor financiare publice și private în sectoarele industriale relevante către activități care nu cauzează defrișări; reamintește că, până la 31 decembrie 2021, Comisia ar trebui să evalueze dispozițiile necesare pentru a extinde domeniul de aplicare a Regulamentului privind taxonomia (13) la activitățile economice care dăunează semnificativ sustenabilității mediului; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită Comisia și statele membre să utilizeze în mod eficient mecanismele financiare combinate pentru a atrage finanțare din partea sectorului privat în refacerea pădurilor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia și statele membre să propună măsuri specifice de consolidare a cadrului politic și reglementar care susține protejarea și refacerea pădurilor și managementul forestier durabil la nivel mondial, precum și să ofere orientări și măsuri specifice pentru amenajarea durabilă a terenurilor; invită Comisia să promoveze schimburile de practici optime între statele membre, dar și cu țări terțe; invită, de asemenea, Comisia să încurajeze realizarea proceselor de reformă juridică din țările producătoare cu participarea efectivă și substanțială a tuturor actorilor, inclusiv a societății civile, a popoarelor indigene și a comunităților locale, acordând o atenție specială participării efective a femeilor; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază importanța promovării managementului forestier sustenabil și a bioeconomiei sustenabile; recunoaște că modelele sustenabile de gestionare a pădurilor și utilizarea sustenabilă a terenurilor la nivel mondial pot contribui la prevenirea despăduririlor și a degradării pădurilor și ar trebui să se bazeze pe cele mai înalte standarde de sustenabilitate, reconciliind sustenabilitatea economică, ambientală și societală cu protecția biodiversității și a absorbanților importanți de dioxid de carbon, ca elemente centrale, păstrând în același timp valoarea lor intrinsecă, productivitatea și serviciile ecosistemice; invită Comisia să promoveze silvicultura și agricultura durabilă și să creeze mecanisme de stimulare a micilor fermieri și a comunităților locale din țările partenere, pentru a menține și a îmbunătăți serviciile ecosistemice și produsele obținute prin silvicultura și agricultura durabilă; subliniază importanța sistemelor agroforestiere pentru producția agricolă, diversificare, atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea și prevenirea deșertificării; subliniază că sistemele agroforestiere se caracterizează printr-o eficiență mai mare a utilizării terenurilor decât alte sisteme agricole; solicită o schimbare pentru stimularea sistematică a sistemelor agroforestiere cu valoare naturală ridicată existente, facilitarea refacerii acestora și asigurarea consolidării capacității de a eficientiza această metodă de producție; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că programul Orizont 2020 a finanțat deja activități semnificative de cercetare și inovare în tranziția către practici de utilizare a terenurilor și lanțuri de aprovizionare mai sustenabile, pentru a stopa defrișările și degradarea pădurilor; solicită creșterea finanțării pentru programul Orizont Europa, pentru ca acesta să continue să ofere sprijin în aceste domenii; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atrage atenția asupra Declarației ministeriale de la Katowice privind importanța pădurilor pentru climă, adoptată de comunitatea internațională la 12 decembrie 2018 în cadrul Convenției-cadru a ONU asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), care subliniază importanța pădurilor și a utilizării lemnului pentru protecția climei și plasează aceste chestiuni în contextul altor obiective și decizii internaționale din domeniul forestier; ia act de faptul că, așa cum se precizează în declarație, aceste obiective pot fi atinse numai printr-o gestionare multifuncțională activă a pădurilor, ceea ce presupune o strategie de management care să țină cont de toate obiectivele din domeniul silvic, precum captarea dioxidului de carbon, protejarea speciilor și solului, extragerea de materii prime, petrecerea timpului liber, producerea de alimente, și să asigure un echilibru între acestea; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază rolul esențial al silviculturii și al agriculturii în gestionarea resurselor naturale și al utilizării terenurilor în zonele rurale ale UE și ale lumii; recunoaște, în acest sens, varietatea tipurilor de gestionare a pădurilor, de proprietate asupra pădurilor și de agrosilvicultură, precum și diversitatea posibilităților existente în statele membre; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că metodele utilizate pentru a atinge obiectivele stabilite în pachetul „Energie curată pentru toți europenii” nu trebuie să ducă la defrișări și la degradarea pădurilor în alte părți ale lumii; invită, prin urmare, Comisia ca, până în 2021, să supună unei examinări aspectele relevante ale raportului anexat la Regulamentul delegat (UE) 2019/807 (14) al Comisiei și, dacă este necesar, să revizuiască acest regulament fără întârzieri nejustificate, și în orice caz înainte de 2023, pe baza cunoștințelor științifice și în conformitate cu principiul precauției; solicită Comisiei să reevalueze datele privind culturile de soia și să elimine treptat, cât mai curând, biocombustibilii cu risc ridicat de schimbare indirectă a destinației terenurilor (ILUC), cel târziu până în 2030; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază necesitatea de a reduce consumul de lemn și de produse pe bază de lemn al UE, promovând o economie mai circulară, reducând la minimum generarea de deșeuri și sensibilizând consumatorii cu privire la consecințele ecologice ale produselor pe bază de lemn; |
| --- | --- |

37.

| 38. | reamintește scrisoarea adresată de peste 700 de oameni de știință care solicită o revizuire bazată pe date științifice a Directivei privind energia din surse regenerabile, în special excluderea anumitor tipuri de biomasă lemnoasă de la calcularea obiectivului și de la eligibilitatea pentru a beneficia de sprijin; |
| --- | --- |

38.

| 39. | denunță utilizarea sporită a lemnului pentru biocombustibili și bioenergie, care conduce la creșterea presiunii asupra pădurilor din UE și de la nivel mondial, având în vedere cererea tot mai mare de energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

39.

| 40. | observă că, în cadrul COP23, mai multe țări bogate în păduri primare și foarte bogate în biodiversitate, care reprezintă jumătate din populația globului, și-au exprimat ambiția de a intensifica utilizarea lemnului și a altor materii vegetale pentru a produce energie (15); reiterează faptul că UE nu trebuie să dea un exemplu negativ și că trebuie să se asigure că normele care orientează politica privind energia din surse regenerabile nu conduc la decimarea și degradarea ecosistemelor; |
| --- | --- |

40.

| 41. | îndeamnă Comisia și statele membre să ia pe deplin în considerare impactul pe care utilizarea sporită a biocombustibililor îl are asupra defrișărilor; solicită, prin urmare, Comisiei să reformeze fundamental politicile UE în materie de bioenergie, și anume prin revizuirea Directivei privind energia din surse regenerabile; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia să se asigure că sunt luate măsuri eficace în favoarea producției și utilizării sustenabile a combustibililor lemnoși, date fiind, printre altele, nivelul ridicat al importurilor de pelete din lemn în UE și riscurile potențiale pe care le prezintă aceste importuri pentru pădurile din țări terțe; consideră că principiul utilizării în cascadă ar trebui încurajat și poate fi utilizat ca o modalitate benefică de îmbunătățire a utilizării eficiente a resurselor; |
| --- | --- |

42.

| 43. | reamintește că aproximativ 2,6 miliarde de persoane din întreaga lume utilizează biomasă tradițională pentru a găti, în principal lemn și cărbune, deși trei sferturi dintre acestea nu au acces la sobe eficiente; invită UE să acorde mai mult sprijin țărilor terțe pentru a asigura tranziția către surse sustenabile și regenerabile de energie și pentru a reduce presiunea asupra defrișărilor, care decurge din utilizarea lemnului drept combustibil; subliniază că, dacă sistemele de energie ale țărilor terțe ar fi mai descentralizate, ele ar permite o tranziție ușoară către surse sustenabile și regenerabile de energie; |
| --- | --- |

43.

| 44. | observă că rolul social și economic al agriculturii devine tot mai important odată cu creșterea populației mondiale, care are nevoie de o producție tot mai mare de alimente și mărfuri agricole, atenuând în același timp schimbările climatice; ia act cu îngrijorare de estimarea conform căreia 14 % din produsele alimentare la nivel mondial se pierd la recoltare, sacrificare și capturare (16) și subliniază necesitatea unor acțiuni coerente pentru a preveni pierderile și risipa de alimente de-a lungul lanțului alimentar și pentru a răspunde rapid la crizele care ar putea cauza o penurie de alimente; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază importanța promovării unei alimentații durabile, sensibilizând în mai mare măsură consumatorii cu privire la impactul modelelor de consum și prin furnizarea de informații privind regimurile alimentare care sunt mai potrivite pentru sănătatea umană și au o amprentă de mediu mai redusă; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că trebuie realizate progrese semnificative în ceea ce privește elaborarea și punerea în practică a unei strategii a UE privind plantele proteaginoase și asigurarea unei producții considerabile de plante proteaginoase în UE, pentru a limita pericolul defrișărilor în relație cu aceste culturi în alte regiuni ale lumii și a reduce dependența de importuri și presiunea asupra pădurilor ca urmare a schimbării destinației terenurilor; subliniază că aceste progrese ar trebui realizate, printre altele, prin adoptarea pe scară mai largă a rotației culturilor, care să fie însoțită de sprijin și îndrumare pentru fermieri în zonele adecvate pentru cultivarea plantelor proteaginoase, și că aceste măsuri ar reduce dependența de importuri, defrișările, degradarea și presiunea asupra pădurilor din cauza schimbării destinației terenurilor; solicită, prin urmare, introducerea unor criterii de sustenabilitate pentru importul proteaginoaselor; |
| --- | --- |

46.

| 47. | consideră că factorii care favorizează defrișările ar trebui tratați într-un cadru de politici al UE, asigurând astfel coerența politicilor legate de păduri și reducând presiunea asupra pădurilor; consideră că un astfel de cadru de politici ar încuraja metode agricole tot mai inovatoare, sustenabile și eficiente în interiorul și în afara UE și ar reduce, cu ajutorul noilor tehnologii, pierderile alimentare de-a lungul lanțului alimentar; atrage atenția asupra faptului că obiectivele stabilite în cadru pot fi îndeplinite prin facilitarea accesului fermierilor la finanțare pentru ca aceștia să poată achiziționa tehnologii de ultimă generație pentru agricultura de înaltă precizie; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază că, în vreme ce fermierii joacă un rol central în satisfacerea nevoilor noastre agricole și alimentare de bază, munca lor depinde de resursele naturale, precum solul, apa și pădurile; ia act de faptul că recunoașterea caracterului multifuncțional al pădurilor este esențială pentru gestionarea adecvată a patrimoniului nostru forestier la nivel mondial; subliniază că aspectele economice, sociale și de mediu – de la producția tradițională de lemn și de alte produse la serviciile ecosistemice, biodiversitate și alte avantaje pentru mediu, cum ar fi absorbția și stocarea carbonului, care previn eroziunea solului și îmbunătățesc calitatea aerului și a apei – sunt toate legate între ele și interdependente; subliniază că aceste aspecte necesită o abordare holistică și coerentă în ceea ce privește protejarea, refacerea și gestionarea pădurilor și soluționarea problemei defrișărilor; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită Comisia și statele membre să ia măsuri specifice pentru a armoniza datele și pentru a îmbunătăți disponibilitatea informațiilor și a datelor obținute prin intermediul instrumentelor de monitorizare existente și noi de evaluare a pădurilor din UE și din întreaga lume și să se asigure că informațiile sunt difuzate într-o formă accesibilă, ușor de utilizat și de înțeles autorităților de reglementare și de aplicare a legii, publicului larg, consumatorilor și sectorului privat și că ele pot fi utilizate imediat de factorii de decizie; invită statele membre să își îmbunătățească statisticile privind volumul de masă lemnoasă pe care îl achiziționează, inclusiv cantitatea de material durabil, legal sau certificat FLEGT care poate fi inclusă în contractele lor de achiziții publice; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile de îmbunătățire a disponibilității, a calității și a armonizării informațiilor fiabile privind resursele forestiere și schimbarea destinației terenurilor pentru a ghida procesul de elaborare a politicilor prin participarea unei game largi de părți interesate, inclusiv în țările partenere; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că monitorizarea credibilă și fiabilă a pădurilor și partajarea informațiilor sunt esențiale pentru a îmbunătăți guvernanța pădurilor și a facilita respectarea angajamentelor asumate pentru a pune capăt defrișărilor în țările partenere; solicită UE să consolideze sprijinul financiar și tehnic acordat țărilor partenere în vederea îndeplinirii acestor obiective și pentru a le ajuta să dobândească cunoștințele de specialitate necesare pentru a îmbunătăți structurile locale de guvernanță și nivelul de responsabilitate în domeniul forestier; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că exploatarea forestieră ilegală este o practică curentă nu numai în țările terțe, ci și în UE; invită Comisia și statele membre să acționeze cu hotărâre pentru a preveni și combate exploatarea forestieră ilegală; invită Comisia să înființeze un sistem european de supraveghere și conservare a pădurilor, bazat pe un sistem de monitorizare care să utilizeze sisteme globale de navigație prin satelit (Galileo și Copernicus) și rețele la sol, cu scopul de a monitoriza activitatea de exploatare forestieră, de la locul de tăiere până la punctele de intrare și de ieșire ale întreprinderilor de prelucrare a lemnului; subliniază că Comisia ar trebui să se concentreze pe prevenirea exploatării forestiere ilegale consolidând punerea în aplicare a Regulamentului privind lemnul (17) și a FLEGT; subliniază necesitatea de a sensibiliza publicul cu privire la impactul social și economic al exploatării forestiere ilegale și al infracțiunilor în acest domeniu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | reamintește că se estimează că riscul de incendii va crește din cauza schimbărilor climatice; subliniază, prin urmare, necesitatea unei consolidări considerabile a eforturilor de prevenire și pregătire prin colaborarea la nivel internațional la instrumente de alertă timpurie, reziliență la dezastre și măsuri de atenuare a riscurilor; recomandă Comisiei să continue să sprijine dezvoltarea de sisteme informatice globale (precum Sistemul mondial de informare privind incendiile forestiere) și regionale (precum Sistemul european de informare privind incendiile forestiere) pentru a monitoriza impactul incendiilor forestiere; invită Comisia să își folosească cunoștințele de specialitate și să extindă utilizarea sistemului prin satelit Copernicus REDD+ pentru a sprijini monitorizarea riscurilor forestiere și a defrișării globale în colaborare cu țările terțe; |
| --- | --- |

53.

| 54. | reamintește că politica comercială și de investiții a UE ar trebui să includă capitole obligatorii și aplicabile privind dezvoltarea durabilă, care să respecte pe deplin angajamentele internaționale, în special Acordul de la Paris, și normele Organizației Mondiale a Comerțului (OMC); salută intenția Comisiei de a face din Acordul de la Paris un element esențial al tuturor viitoarelor acorduri comerciale și de investiții; invită Comisia să se asigure că toate viitoarele acorduri comerciale și de investiții, atât cele cuprinzătoare, cât și acordurile secundare relevante, conțin dispoziții obligatorii și executorii, inclusiv dispoziții de combatere a corupției legate de exploatarea forestieră ilegală, pentru a preveni defrișarea și degradarea pădurilor; |
| --- | --- |

54.

| 55. | salută principiul de a nu face rău, subliniat în Comunicarea Comisiei privind Pactul verde european; recomandă, în acest context, ca Comisia să evalueze mai bine impactul acordurilor comerciale existente asupra defrișărilor și să garanteze includerea unor dispoziții mai ambițioase privind protecția pădurilor, biodiversitatea și silvicultura durabilă în capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă ale tuturor acordurilor de liber schimb și de investiții; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită Comisia să se asigure că impactul acordurilor comerciale asupra stării pădurilor, a biodiversității și a drepturilor omului este evaluat sistematic în cadrul unor evaluări ale impactului asupra dezvoltării sustenabile și al altor metode de evaluare relevante, în urma consultării părților interesate relevante, iar concluziile acestor evaluări sunt luate pe deplin în considerare ulterior, atunci când se negociază și se încheie astfel de acorduri; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază necesitatea de a îmbunătăți în continuare punerea în aplicare și asigurarea respectării Regulamentului privind lemnul pentru a combate într-un mod cât mai eficace comerțul cu lemn și produse din lemn obținute prin recoltarea ilegală, pe plan intern și la import; constată, de asemenea, că importurile de lemn și de produse din lemn ar trebui să fie verificate mai amănunțit la frontierele UE, pentru a se garanta că produsele importate respectă cu adevărat criteriile necesare pentru a fi introduse pe piața UE; reamintește că lemnul din zonele de conflict este deja un domeniu de acțiune în cadrul Planului de acțiune FLEGT, dar că eforturile depuse pentru a soluționa această problemă au fost insuficiente; invită Comisia să-și onoreze angajamentul de a extinde obligațiile de diligență necesară prevăzute de Regulamentul UE privind lemnul, astfel încât să reglementeze lemnul din zonele de conflict în cadrul următoarei revizuiri; subliniază că consolidarea politicilor existente trebuie să meargă mână în mână cu o coerență sporită a politicilor, pentru a garanta că politicile UE, inclusiv cele comerciale, nu creează un impact negativ asupra mediului sau a oamenilor; |
| --- | --- |

57.

| 58. | observă cu regret că nivelul actual de monitorizare a importurilor de lemn și de produse din lemn în UE este insuficient, în special în ceea ce privește verificarea faptului că acestea îndeplinesc criteriile necesare pentru intrarea în UE; |
| --- | --- |

58.

| 59. | reamintește că obiectivul acordurilor de parteneriat voluntar (APV) FLEGT este de a oferi un cadru juridic menit să garanteze că toate importurile de lemn și de produse din lemn din țările partenere, care intră în UE și fac obiectul APV-urilor, au fost produse în mod legal; evidențiază, de asemenea, că APV-urile sunt, în general, menite să încurajeze schimbări sistemice în sectorul forestier, care vizează gestionarea durabilă a pădurilor, eradicarea exploatării forestiere ilegale și sprijinirea eforturilor la nivel mondial de a pune capăt despăduririlor și degradării pădurilor; subliniază că APV-urile oferă un cadru juridic important atât pentru UE, cât și pentru țările sale partenere, care este posibil printr-o bună cooperare și implicare din partea țărilor în cauză; |
| --- | --- |

59.

| 60. | salută progresele realizate prin APV FLEGT, precum și intensificarea dialogului dintre guverne, industrie și societatea civilă, în mai multe țări, ca urmare a procesului APV; ia act de faptul că, până în prezent, șapte țări au ratificat APV-uri cu UE (Camerun, Republica Centrafricană, Ghana, Indonezia, Liberia, Republica Congo și Vietnam), dintre care Indonezia este primul și, până acum, singurul partener APV care dispune de licențe FLEGT, operaționale din 2016, și că UE a încheiat negocierile și a semnat acorduri de parteneriat voluntar cu Honduras și Guyana, și sunt în curs de desfășurare negocieri cu alte șase țări (Côte d’Ivoire, Republica Democratică Congo, Gabon, Laos, Thailanda și Malaysia); subliniază că APV-urile constituie un cadru foarte eficient pentru stabilirea de parteneriate pozitive cu aceste țări și că ar trebui promovate noi APV-uri și cu alți parteneri; este convins că UE ar trebui să continue dialogul cu țările semnatare ale APV FLEGT, pentru a se asigura că rămâne o alternativă atractivă la piețele de export cu standarde de mediu mai puțin stricte; recunoaște importanța Regulamentului FLEGT (18) și a Regulamentului UE privind lemnul în prevenirea intrării pe piața UE a lemnului recoltat ilegal; invită UE să mărească finanțarea pentru FLEGT; salută verificarea adecvării care urmează să fie efectuată de Comisie în privința Regulamentului FLEGT și a Regulamentului UE privind lemnul, aceasta fiind și o ocazie de a consolida aplicarea acestor regulamente și de a extinde domeniul lor de aplicare; |
| --- | --- |

60.

| 61. | invită Comisia ca, atunci când consolidează politicile actuale ale UE, să asigure coerența APV FLEGT cu toate politicile sale, inclusiv în domeniul dezvoltării, al mediului, al agriculturii și al comerțului; invită Comisia ca, în contextul viitoarelor acorduri comerciale bilaterale sau multilaterale, să negocieze standarde referitoare la importul de lemn, pentru a evita subminarea progreselor realizate prin Planul de acțiune FLEGT cu țările producătoare de lemn; |
| --- | --- |

61.

| 62. | consideră că procesul de acordare a licențelor FLEGT completează certificarea voluntară de către terți și este benefic mai ales pentru operatorii de dimensiuni mai mici care întâmpină adesea dificultăți în a obține certificarea prin intermediul sistemelor din sectorul privat; |
| --- | --- |

62.

| 63. | invită UE să consolideze cooperarea internațională, prin intensificarea eforturilor în cadrul forurilor internaționale cheie, inclusiv al OMC și al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE); invită Comisia să analizeze modalități de cooperare multinațională sau bilaterală, inclusiv accelerarea negocierilor în cadrul OMC cu privire la un acord privind bunurile de mediu, cu partenerii comerciali și alte țări importatoare, în lupta împotriva defrișărilor și a schimbărilor climatice care rezultă din importuri, protejând simultan căile de comerț legal și consolidând gestionarea durabilă a terenurilor și agricultura, precum și proprietatea funciară și buna guvernanță în țările terțe; |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază că, în toate acordurile comerciale noi, sunt incluse angajamente clare în lupta împotriva defrișărilor, inclusiv în acordurile cu Mercosur și altele; |
| --- | --- |

64.

| 65. | invită Comisia să utilizeze noile dispoziții ale regulamentului antidumping (19) privind politicile în domeniul mediului și al climei; |
| --- | --- |

65.

| 66. | invită UE să facă o legătură mai puternică între politicile comerciale și cele de dezvoltare, printre altele, printr-o mai bună punere în aplicare a normelor sistemului generalizat de preferințe tarifare plus (SGP+) în țările partenere; invită Comisia să colaboreze cu beneficiarii SGP+ la planuri de acțiune privind gestionarea pădurilor, pentru a asigura punerea în aplicare eficace a angajamentelor lor în materie de mediu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | subliniază că urgențele în materie de climă și consecințele pierderii masive a biodiversității constituie o amenințare gravă la adresa drepturilor omului; invită UE și Serviciul European de Acțiune Externă să evalueze în mod cuprinzător modul în care acțiunea lor externă poate contribui cel mai bine la o abordare holistică și bazată pe drepturile omului, menită să oprească pierderea biodiversității, defrișarea și degradarea pădurilor; invită UE să promoveze în continuare biodiversitatea ca drept uman în cadrul global pentru biodiversitate post-2020; |
| --- | --- |

67.

| 68. | subliniază că este important să se faciliteze o abordare bazată pe un parteneriat incluziv la toate nivelurile cu țările terțe, pentru a combate despădurirea și degradarea pădurilor, a consolida gestionarea durabilă a terenurilor și agricultura, precum și proprietatea funciară și buna guvernanță, respectând în același timp drepturile omului, drepturile populațiilor indigene, ale micilor fermieri și ale comunităților locale; invită Comisia să consolideze cooperarea cu țările terțe prin intermediul asistenței tehnice, al schimbului de informații și de bune practici în domeniul prezervării, conservării și utilizării durabile a pădurilor, al economiei circulare, al bioeconomiei sustenabile, al energiei din surse regenerabile, al agriculturii inteligente și durabile, al agroecologiei și al agrosilviculturii, recunoscând, în același timp, inițiativele în materie de durabilitate ale sectorului privat, cum ar fi sistemele de comerț echitabil; insistă asupra faptului că dimensiunea externă a Pactului verde european ar trebui să fie consolidată în continuare prin alianțe și parteneriate care să vizeze abordarea unor provocări globale, cum ar fi schimbările climatice și biodiversitatea, facilitând totodată dezvoltarea socioeconomică a țărilor partenere; |
| --- | --- |

68.

| 69. | salută planul Comisiei de a se asigura că tema defrișărilor este inclusă în dialogurile politice la nivel național și regional cu țările partenere și încurajează Comisia să dezvolte acorduri de parteneriat care să includă protejarea pădurilor și a ecosistemelor, promovarea drepturilor omului, în special a drepturilor popoarelor indigene și ale comunităților locale, inclusiv ale femeilor, precum și sprijinirea participării efective a actorilor societății civile și a activiștilor pentru protecția mediului; subliniază că aceste dialoguri ar trebui să aibă loc cu toate țările producătoare, inclusiv cu țările dezvoltate; |
| --- | --- |

69.

| 70. | salută planul Comisiei de a sprijini țările partenere în elaborarea și punerea în aplicare a unor cadre care să încurajeze o mai bună protecție și gestionare a pădurilor și guvernanța funciară, inclusiv, acolo unde este cazul, recunoașterea drepturilor de proprietate funciară ale populațiilor indigene și ale comunităților locale, precum și măsurile de guvernanță conexe, cum ar fi strategiile de atenuare și adaptare, și recomandă Comisiei să includă acest aspect în reflecțiile și acțiunile sale; subliniază că aceste cadre ar trebui să servească nu doar nevoilor naționale în materie de biodiversitate, ci și contribuțiilor stabilite la nivel național (CSN) ale țărilor partenere în temeiul Acordului de la Paris, precum și strategiilor și planurilor lor de acțiune naționale în domeniul biodiversității, în cadrul Convenției privind diversitatea biologică; |
| --- | --- |

70.

| 71. | solicită Uniunii să sprijine țările partenere să întreprindă acțiuni care să le ajute să respecte orice măsuri pe care UE le-ar putea adopta pentru a face față defrișărilor importate și solicită intensificarea cooperării și adoptarea măsurilor concrete necesare pentru a împiedica deturnarea către alte regiuni ale lumii a comerțului cu bunuri legate de defrișări și de degradarea pădurilor; invită Comisia să se asigure că sprijinul acordat de UE pentru politicile agricole, de infrastructură, miniere, urbane, periurbane și rurale ale țărilor partenere nu contribuie la defrișări și la degradarea pădurilor; invită Comisia, în colaborare cu statele membre și în cadrul viitorului Instrument de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI), să sprijine crearea unui mecanism tehnic și financiar al UE care să catalizeze finanțarea pentru a sprijini eforturile partenerilor de a utiliza, proteja și reface în mod durabil pădurile, de a îmbunătăți producția agricolă durabilă, care nu implică defrișări, și de a lupta împotriva activităților miniere care au efecte nefaste asupra pădurilor; |
| --- | --- |

71.

| 72. | solicită ca sectorul forestier să fie puternic reprezentat în cadrul viitorului IVCDCI și ca la mobilizarea de fonduri private să se exploateze întregul potențial al Planului de investiții externe și al mecanismelor regionale de finanțare mixtă pentru gestionarea sustenabilă a pădurilor (de la proforestare la împădurire și reîmpădurire), turismul sustenabil și agrosilvicultura, dar și pentru inițiativele întreprinse de companii pentru a elimina din lanțurile lor de aprovizionare produsele care duc la defrișări, cu scopul de a realiza ODD; |
| --- | --- |

72.

| 73. | recomandă Comisiei și statelor membre să identifice metode eficace pentru a partaja cu alte țări practicile inovatoare și durabile ale UE și cunoștințele sale de specialitate în materie de economie circulară, de bioeconomie durabilă, de energie din surse regenerabile, de agricultură inteligentă și privind alte domenii relevante; |
| --- | --- |

73.

| 74. | solicită ca Comisia să prezinte în mod regulat un raport privind tendințele în ceea ce privește defrișarea și exploatarea zonelor cu stocuri mari de carbon, cum ar fi turbăriile, din țări terțe; |
| --- | --- |

74.

| 75. | încurajează luarea unor măsuri de sprijin pentru creșterea productivității agricole în anumite țări, pentru a reduce presiunea socială și economică privind defrișările și exploatarea turbăriilor; |
| --- | --- |

75.

| 76. | sprijină intenția Comisiei de a promova, în numele UE, în cadrul principalelor forumuri internaționale, adoptarea și punerea în aplicare a unor angajamente și regulamente stricte pentru a stopa defrișările și degradarea pădurilor și pentru a sprijini refacerea pădurilor; consideră că Uniunea trebuie să dea exemplu în acest domeniu; subliniază că este important să se ia în considerare cunoștințele de specialitate și practicile naționale, regionale și locale atunci când se aplică măsuri de protecție a pădurilor; salută decizia luată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite de a proclama decada 2021-2030 drept „Deceniul pentru refacerea ecosistemelor”; subliniază că acest deceniu al ONU clasifică refacerea ecosistemelor drept soluție majoră bazată pe natură pentru a atinge o gamă largă de ODD; |
| --- | --- |

76.

| 77. | invită Comisia și statele membre să sprijine în continuare conservarea pădurilor prin crearea, consolidarea și gestionarea eficace a rețelelor de zone protejate, inclusiv a zonelor forestiere, precum NaturAfrica 2030, în special în țările care sunt mari producătoare de lemn; recunoaște că și acest lucru contribuie la conservarea biodiversității și va consolida poziția UE în cadrul următoarei Conferințe a părților la Convenția privind diversitatea biologică; |
| --- | --- |

77.

| 78. | salută planul Comisiei de a consolida cooperarea internațională cu privire la politicile și măsurile de protejare, restaurare și gestionare durabilă a pădurilor din întreaga lume, pentru a preveni defrișările la nivel mondial în cadrul principalelor forumuri internaționale; ia act de faptul că actuala definiție a pădurii și clasificarea pădurilor, precum și alte concepte și principii relevante pentru gestionarea sustenabilă a pădurilor, care sunt utilizate de instituții relevante, precum FAO, sunt strict tehnice și nu reflectă pe deplin diversitatea ecosistemelor forestiere; invită Comisia și statele membre să depună eforturi pentru a coopera cu principalele forumuri internaționale, printre altele, pentru a armoniza tehnologia, conceptele și statisticile utilizate (de exemplu, conceptele de păduri intacte și seculare, plantații, gestionare sustenabilă a pădurilor, gestionare apropiată de natură sau lanțuri de aprovizionare care nu implică defrișări) și să asigure coerența politicilor și a măsurilor adoptate; |
| --- | --- |

78.

| 79. | invită Comisia să relanseze negocierile pentru o convenție forestieră internațională care să contribuie la gestionarea, conservarea și dezvoltarea durabilă a pădurilor și care să încadreze funcțiile și utilizările multiple și complementare ale acestora, inclusiv acțiunile de reîmpădurire, de împădurire și de conservare a pădurilor; subliniază că această convenție ar trebui să țină seama de nevoile sociale, economice, ecologice, culturale și spirituale ale generațiilor actuale și viitoare și să recunoască rolul vital al tuturor tipurilor de păduri în menținerea proceselor ecologice și a echilibrului ecologic și în promovarea identității, culturii și drepturilor popoarelor indigene, ale comunităților acestora și ale altor comunități și locuitori din zonele forestiere; |
| --- | --- |

79.

| 80. | invită Comisia și statele membre să includă în mod sistematic dispoziții privind defrișarea și degradarea pădurilor, precum și privind degradarea ecosistemelor lor naturale, pierderea biodiversității și încălcările drepturilor omului în politicile de dezvoltare și în toate programele de investiții și de sprijin destinate țărilor producătoare și să condiționeze investițiile și sprijinul de respectarea acestor elemente; |
| --- | --- |

80.

| 81. | recunoaște importanța cadrelor internaționale precum orientările voluntare privind guvernanța responsabilă a proprietății funciare, a locurilor de pescuit și a pădurilor (VGGT), care oferă claritate juridică și standarde în materie de bune practici acceptate pe plan internațional pentru guvernanța responsabilă a proprietății funciare; invită Comisia să sprijine difuzarea și utilizarea VGGT la nivel mondial, regional și la nivel de țară; subliniază necesitatea unor mecanisme independente eficace de monitorizare și de asigurare a respectării, care să includă mecanisme adecvate de soluționare a litigiilor și a reclamațiilor, pentru a asigura respectarea VGGT; |
| --- | --- |

81.

| 82. | solicită consolidarea cooperării dintre UE și statele din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP) pentru a combate problema din ce în ce mai acută a defrișărilor și deșertificării în statele ACP prin elaborarea unor planuri de acțiune menite să îmbunătățească gestionarea și conservarea pădurilor, ținând seama de cauzele defrișărilor din interiorul și din afara sectorului forestier și recunoscând importanța lemnului tropical pentru economiile țărilor ACP care au păduri din care se obține lemn; |
| --- | --- |

82.

| 83. | îndeamnă UE și statele sale membre să se asigure că politicile sunt consecvente, în conformitate cu principiul coerenței politicilor pentru dezvoltare enunțat la articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

83.

| 84. | recunoaște și susține concluziile FAO care afirmă că utilizarea sustenabilă a terenurilor la nivel mondial este importantă în lupta împotriva sărăciei; |
| --- | --- |

84.

| 85. | subliniază faptul că pădurile contribuie semnificativ la securitatea alimentară mondială, la mijloacele de subzistență și la nutriție în țările în curs de dezvoltare și constituie o sursă importantă de venituri pentru comunitățile locale; reamintește că progresele în direcția unei agriculturi sustenabile, a securității alimentare și a gestionării sustenabile a pădurilor ar trebui să devină, simultan, elemente centrale ale Agendei 2030; |
| --- | --- |

85.

| 86. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

86.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 17 aprilie 2018, Comisia Europeană v Republica Polonă, C-441/17, EU:C:2018:255.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0015.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0078.

(5)  JO C 433, 23.12.2019, p. 50.

(6)  JO C 298, 23.8.2018, p. 2.

(7)  Obiectivul 15.2: promovarea, până în 2020, a unui management sustenabil al tuturor tipurilor de păduri, oprirea defrișărilor, refacerea pădurilor degradate și o creștere substanțială a împăduririlor și reîmpăduririlor la nivel mondial.

(8)  Obiectivul 5: Reducerea cel puțin la jumătate, până în 2020, și, unde este fezabil, aducerea la zero a ratei de dispariție a tuturor habitatelor naturale, inclusiv a pădurilor, și diminuarea substanțială a degradării și fragmentării.

(9)  https://www.globalwitness.org/en/campaigns/forests/why-eu-action-tackle-deforestation-should-not-let-finance-hook/

(10)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

(11)  Donato, D. et al., „Mangroves among the most carbon-rich forests in the tropics”, Nature Geoscience, aprilie 2011.

(12)  Directiva 2014/95/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 de modificare a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește prezentarea de informații nefinanciare și de informații privind diversitatea de către anumite întreprinderi și grupuri mari (JO L 330, 15.11.2014, p. 1).

(13)  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

(14)  Regulamentul delegat (UE) 2019/807 al Comisiei din 13 martie 2019 de completare a Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește stabilirea materiilor prime care prezintă riscuri ridicate din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor, în cazul cărora se observă o expansiune semnificativă a suprafeței de producție în detrimentul terenurilor care stochează cantități ridicate de carbon și certificarea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă care prezintă riscuri reduse din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor (JO L 133, 21.5.2019, p. 1).

(15)  Doyle, A. & Roche, A., „Nineteen nations say they’ll use more bioenergy to slow climate change”, Reuters,16 noiembrie 2017, http://www.reuters.com/article/us-climatechange-accord-biofuels/nineteen-nations-say-theyll-use-more-bioenergy-to-slow-climate-change-idUSKBN1DG2DO

(16)  http://www.fao.org/food-loss-and-food-waste/en/

(17)  Regulamentul (UE) nr. 995/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 de stabilire a obligațiilor care revin operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn (JO L 295, 12.11.2010, p. 23).

(18)  Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului din 20 decembrie 2005 privind instituirea unui regim de licențe FLEGT pentru importurile de lemn în Comunitatea Europeană (JO L 347, 30.12.2005, p. 1).

(19)  Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 176, 30.6.2016, p. 21).

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/24

---

P9_TA(2020)0213

Cooperarea UE-Africa în domeniul securității în Sahel, Africa de Vest și Cornul Africii

Rezoluția Parlamentului European din 16 septembrie 2020 referitoare la cooperarea UE-Africa în domeniul securității în Sahel, Africa de Vest și Cornul Africii (2020/2002(INI))

(2021/C 385/03)

Parlamentul European

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 41, 42, 43, 44, 45 și 46, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 41, 42, 43, 44, 45 și 46,

| — | având în vedere raportul întocmit de OCDE și Clubul Sahel și Africa de Vest la 14 februarie 2020, intitulat „The Geography of Conflict in North and West Africa” („Geografia conflictului în Africa de Nord și de Vest”), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul întocmit de OCDE și Clubul Sahel și Africa de Vest la 14 februarie 2020, intitulat „The Geography of Conflict in North and West Africa” („Geografia conflictului în Africa de Nord și de Vest”),

| — | având în vedere raportul Institutului internațional pentru cercetare în domeniul păcii de la Stockholm, intitulat „Trends in World Military Expenditure, 2019” („Tendințe ale cheltuielilor militare la nivel mondial, 2019”), publicat în aprilie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Institutului internațional pentru cercetare în domeniul păcii de la Stockholm, intitulat „Trends in World Military Expenditure, 2019” („Tendințe ale cheltuielilor militare la nivel mondial, 2019”), publicat în aprilie 2020,

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 9 martie 2020 intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 9 martie 2020 intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (JOIN(2020)0004),

| — | având în vedere Declarația comună a membrilor Consiliului European și a statelor membre ale Grupului celor cinci țări din Sahel (G5 Sahel) din 28 aprilie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a membrilor Consiliului European și a statelor membre ale Grupului celor cinci țări din Sahel (G5 Sahel) din 28 aprilie 2020,

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2020/253 a Consiliului din 25 februarie 2020 de modificare a Deciziei (PESC) 2018/906 de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru Sahel (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2020/253 a Consiliului din 25 februarie 2020 de modificare a Deciziei (PESC) 2018/906 de prelungire a mandatului Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru Sahel (1),

| — | având în vedere Declarația comună a șefilor statelor membre ale Grupului celor cinci țări din Sahel (G5 Sahel) și a Președintelui Republicii Franceze, pronunțată la summitul din 13 ianuarie 2020 organizat la Pau, în Franța (Declarația de la Pau), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a șefilor statelor membre ale Grupului celor cinci țări din Sahel (G5 Sahel) și a Președintelui Republicii Franceze, pronunțată la summitul din 13 ianuarie 2020 organizat la Pau, în Franța (Declarația de la Pau),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 20 aprilie 2015 privind Planul de acțiune regional pentru Sahel 2015-2020, din 16 martie 2015 privind Planul de acțiune al UE privind Golful Guineei 2015-2020 și din 25 iunie 2018 privind Cornul Africii/Marea Roșie, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 20 aprilie 2015 privind Planul de acțiune regional pentru Sahel 2015-2020, din 16 martie 2015 privind Planul de acțiune al UE privind Golful Guineei 2015-2020 și din 25 iunie 2018 privind Cornul Africii/Marea Roșie,

| — | având în vedere Rezoluția 1325/1820 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite și rezoluțiile care i-au urmat, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1325/1820 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite și rezoluțiile care i-au urmat,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2013 referitoare la Strategia UE pentru Cornul Africii (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2013 referitoare la Strategia UE pentru Cornul Africii (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iunie 2016 referitoare la operațiunile de menținere a păcii – colaborarea UE cu ONU și cu Uniunea Africană (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iunie 2016 referitoare la operațiunile de menținere a păcii – colaborarea UE cu ONU și cu Uniunea Africană (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2018 referitoare la Somalia (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2018 referitoare la Somalia (4),

| — | având în vedere Strategia pentru dezvoltarea și securitatea țărilor din G5 Sahel din septembrie 2016, Cadrul pentru acțiuni prioritare integrate din februarie 2020, Alianța pentru Sahel și Parteneriatul pentru stabilitate și securitate în regiunea Sahel, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia pentru dezvoltarea și securitatea țărilor din G5 Sahel din septembrie 2016, Cadrul pentru acțiuni prioritare integrate din februarie 2020, Alianța pentru Sahel și Parteneriatul pentru stabilitate și securitate în regiunea Sahel,

| — | având în vedere documentul „Conceptul UE pentru sprijinul acordat de PSAC reformei sectorului de securitate (RSS)” al Consiliului din 13 octombrie 2005, Comunicarea Comisiei din 24 mai 2006 intitulată „Un concept pentru sprijinul acordat de Comunitatea Europeană reformei sectorului de securitate” (COM(2006)0253), Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 5 iulie 2016 intitulată „Elemente pentru un cadru strategic la nivelul UE pentru sprijinirea reformei sectorului de securitate” (JOIN(2016)0031), precum și Concluziile Consiliului din 14 noiembrie 2016 referitoare la „Cadrul strategic la nivelul UE pentru sprijinirea reformei sectorului de securitate (RSS), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul „Conceptul UE pentru sprijinul acordat de PSAC reformei sectorului de securitate (RSS)” al Consiliului din 13 octombrie 2005, Comunicarea Comisiei din 24 mai 2006 intitulată „Un concept pentru sprijinul acordat de Comunitatea Europeană reformei sectorului de securitate” (COM(2006)0253), Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 5 iulie 2016 intitulată „Elemente pentru un cadru strategic la nivelul UE pentru sprijinirea reformei sectorului de securitate” (JOIN(2016)0031), precum și Concluziile Consiliului din 14 noiembrie 2016 referitoare la „Cadrul strategic la nivelul UE pentru sprijinirea reformei sectorului de securitate (RSS),

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite (ODD) și în special ODD 16, care vizează promovarea unor societăți pașnice și favorabile incluziunii pentru o dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite (ODD) și în special ODD 16, care vizează promovarea unor societăți pașnice și favorabile incluziunii pentru o dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 de stabilire a unor obligații privind diligența necesară în lanțul de aprovizionare pentru importatorii din cadrul Uniunii de staniu, tantal și tungsten, minereurile acestora și de aur provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat („Regulamentul privind minereurile din zone de conflict”) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 de stabilire a unor obligații privind diligența necesară în lanțul de aprovizionare pentru importatorii din cadrul Uniunii de staniu, tantal și tungsten, minereurile acestora și de aur provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat („Regulamentul privind minereurile din zone de conflict”) (5),

| — | având în vedere Cadrul strategic pentru Cornul Africii, din 14 noiembrie 2011, și Planul de acțiune regional al UE pentru Cornul Africii pentru perioada 2015-2020, din 26 octombrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul strategic pentru Cornul Africii, din 14 noiembrie 2011, și Planul de acțiune regional al UE pentru Cornul Africii pentru perioada 2015-2020, din 26 octombrie 2015,

| — | având în vedere apelul Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite pentru o încetare a focului la nivel mondial în urma epidemiei de coronavirus (COVID-19), |
| --- | --- |

—

având în vedere apelul Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite pentru o încetare a focului la nivel mondial în urma epidemiei de coronavirus (COVID-19),

| — | având în vedere Strategia UE privind Golful Guineea, din 17 martie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE privind Golful Guineea, din 17 martie 2014,

| — | având în vedere Strategia UE pentru securitate și dezvoltare în Sahel, din 21 martie 2011, care a fost prezentată de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și de Comisie la cererea Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE pentru securitate și dezvoltare în Sahel, din 21 martie 2011, care a fost prezentată de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și de Comisie la cererea Consiliului,

| — | având în vedere reuniunile consultative comune anuale ale Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane și ale Comitetului politic și de securitate al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunile consultative comune anuale ale Consiliului pentru pace și securitate al Uniunii Africane și ale Comitetului politic și de securitate al Uniunii Europene,

| — | având în vedere documentul din 14 iunie 2012 intitulat „Planul de acțiune pentru consolidarea sprijinului acordat de UE prin PSAC pentru menținerea păcii de către ONU” și documentul din 27 martie 2015 intitulat „Consolidarea parteneriatului strategic ONU-UE în ceea ce privește gestionarea crizelor și menținerea păcii: Priorități 2015-2018”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul din 14 iunie 2012 intitulat „Planul de acțiune pentru consolidarea sprijinului acordat de UE prin PSAC pentru menținerea păcii de către ONU” și documentul din 27 martie 2015 intitulat „Consolidarea parteneriatului strategic ONU-UE în ceea ce privește gestionarea crizelor și menținerea păcii: Priorități 2015-2018”,

| — | având în vedere Strategia comună Africa-UE (JAES) adoptată în cadrul celei de a doua reuniuni la nivel înalt UE-Africa, desfășurată la Lisabona la 8-9 decembrie 2007 și Foaia de parcurs a JAES 2014-2017 adoptată în cadrul celei de a patra reuniuni la nivel înalt UE-Africa, desfășurată la Bruxelles în perioada 2-3 aprilie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia comună Africa-UE (JAES) adoptată în cadrul celei de a doua reuniuni la nivel înalt UE-Africa, desfășurată la Lisabona la 8-9 decembrie 2007 și Foaia de parcurs a JAES 2014-2017 adoptată în cadrul celei de a patra reuniuni la nivel înalt UE-Africa, desfășurată la Bruxelles în perioada 2-3 aprilie 2014,

| — | având în vedere Raportul special nr. 3/2011 al Curții de Conturi Europene, intitulat „Eficiența și eficacitatea contribuțiilor UE canalizate prin organizații ONU în țări afectate de conflicte”, din 25 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 3/2011 al Curții de Conturi Europene, intitulat „Eficiența și eficacitatea contribuțiilor UE canalizate prin organizații ONU în țări afectate de conflicte”, din 25 mai 2011,

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la cea de-a zecea aniversare a Rezoluției 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind femeile, pacea și securitatea (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la cea de-a zecea aniversare a Rezoluției 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind femeile, pacea și securitatea (6),

| — | având în vedere Abordarea strategică a UE privind femeile, pacea și securitatea (FPS), din 10 decembrie 2018, precum și Planul de acțiune 2019-2024 din cadrul acesteia, din 5 iulie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Abordarea strategică a UE privind femeile, pacea și securitatea (FPS), din 10 decembrie 2018, precum și Planul de acțiune 2019-2024 din cadrul acesteia, din 5 iulie 2019,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la rolul politicii de securitate și apărare comune în cazul crizelor și al dezastrelor naturale generate de climă (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la rolul politicii de securitate și apărare comune în cazul crizelor și al dezastrelor naturale generate de climă (7),

| — | având în vedere rapoartele din 2011 și din 2012 din cadrul Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu intitulate „Securitatea mijloacelor de subzistență: schimbările climatice, migrația și conflictele în Sahel”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele din 2011 și din 2012 din cadrul Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu intitulate „Securitatea mijloacelor de subzistență: schimbările climatice, migrația și conflictele în Sahel”,

| — | având în vedere documentul Consiliului din 10 noiembrie 2009, intitulat „Conceptul privind consolidarea capacităților UE în domeniul medierii și al dialogului”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul Consiliului din 10 noiembrie 2009, intitulat „Conceptul privind consolidarea capacităților UE în domeniul medierii și al dialogului”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2019 referitoare la construirea capacității UE de prevenire a conflictelor și de mediere (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2019 referitoare la construirea capacității UE de prevenire a conflictelor și de mediere (8),

| — | având în vedere Rezoluțiile sale din 15 ianuarie 2020 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și de apărare comune (9) și la implementarea politicii externe și de securitate comune (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile sale din 15 ianuarie 2020 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și de apărare comune (9) și la implementarea politicii externe și de securitate comune (10),

| — | având în vedere propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 230/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument care contribuie la stabilitate și pace (COM(2016)0447), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 230/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument care contribuie la stabilitate și pace (COM(2016)0447),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 28 aprilie 2015 intitulată „Agenda europeană privind securitatea” (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 28 aprilie 2015 intitulată „Agenda europeană privind securitatea” (COM(2015)0185),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0129/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0129/2020),

| A. | întrucât dezvoltarea și pacea sustenabilă vor fi obținute numai prin abordarea cauzelor profunde ale sărăciei și ale foametei; întrucât securitatea este o condiție prealabilă pentru dezvoltare; întrucât securitatea umană este o condiție prealabilă pentru pace și stabilitate de lungă durată; întrucât o legătură solidă între securitate, dezvoltare și intervenția umanitară este esențială pentru dezvoltare durabilă în Sahel, în Africa de Vest și în Cornul Africii; întrucât, în lipsa dezvoltării și a eradicării sărăciei, nu va exista pace sustenabilă; întrucât securitatea în regiunile sahelo-sahariană și Cornul Africii s-a înrăutățit treptat, în timp ce acțiunea Uniunii Europene nu a fost în măsură să răspundă în mod adecvat acestei crize, în special ca urmare a limitării mandatului și a operabilității; |
| --- | --- |

A.

întrucât dezvoltarea și pacea sustenabilă vor fi obținute numai prin abordarea cauzelor profunde ale sărăciei și ale foametei; întrucât securitatea este o condiție prealabilă pentru dezvoltare; întrucât securitatea umană este o condiție prealabilă pentru pace și stabilitate de lungă durată; întrucât o legătură solidă între securitate, dezvoltare și intervenția umanitară este esențială pentru dezvoltare durabilă în Sahel, în Africa de Vest și în Cornul Africii; întrucât, în lipsa dezvoltării și a eradicării sărăciei, nu va exista pace sustenabilă; întrucât securitatea în regiunile sahelo-sahariană și Cornul Africii s-a înrăutățit treptat, în timp ce acțiunea Uniunii Europene nu a fost în măsură să răspundă în mod adecvat acestei crize, în special ca urmare a limitării mandatului și a operabilității;

| B. | întrucât mediul strategic sudic al UE este instabil; întrucât acesta se confruntă cu numeroase provocări, în special cu conflictele armate de la frontierele sudice ale continentului european și cu terorismul jihadist; întrucât instabilitatea în această regiune are un efect direct asupra securității Europei și a cetățenilor săi, precum și a stabilității la frontierele europene externe; |
| --- | --- |

B.

întrucât mediul strategic sudic al UE este instabil; întrucât acesta se confruntă cu numeroase provocări, în special cu conflictele armate de la frontierele sudice ale continentului european și cu terorismul jihadist; întrucât instabilitatea în această regiune are un efect direct asupra securității Europei și a cetățenilor săi, precum și a stabilității la frontierele europene externe;

| C. | întrucât securitatea și stabilitatea în Sahel, în Africa de Vest și în Cornul Africii trebuie să fie un obiectiv strategic al cooperării UE cu guvernele din vecinătatea sudică; |
| --- | --- |

C.

întrucât securitatea și stabilitatea în Sahel, în Africa de Vest și în Cornul Africii trebuie să fie un obiectiv strategic al cooperării UE cu guvernele din vecinătatea sudică;

| D. | întrucât mandatele misiunilor din cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC) sunt cuprinzătoare și vizează, printre altele, promovarea reformei sectorului de securitate, continuarea reformei justiției, consolidarea instruirii armatei și a poliției, precum și îmbunătățirea supravegherii; |
| --- | --- |

D.

întrucât mandatele misiunilor din cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC) sunt cuprinzătoare și vizează, printre altele, promovarea reformei sectorului de securitate, continuarea reformei justiției, consolidarea instruirii armatei și a poliției, precum și îmbunătățirea supravegherii;

| E. | întrucât Uniunea Europeană s-a angajat în ceea ce privește securitatea și dezvoltarea în regiunea Sahel, în calitate de partener principal, printr-o abordare integrată, axată pe dialog politic și diplomatic și pe sprijin umanitar și pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

E.

întrucât Uniunea Europeană s-a angajat în ceea ce privește securitatea și dezvoltarea în regiunea Sahel, în calitate de partener principal, printr-o abordare integrată, axată pe dialog politic și diplomatic și pe sprijin umanitar și pentru dezvoltare;

| F. | întrucât inițiativa „Consolidarea capacităților ca sprijin pentru securitate și dezvoltare” (CBSD) a condus la revizuirea Instrumentului care contribuie la stabilitate și pace („IcSP+”) în 2017, permițând finanțarea unor acțiuni de instruire, precum și furnizarea de echipamente neletale forțelor armate ale țărilor terțe; |
| --- | --- |

F.

întrucât inițiativa „Consolidarea capacităților ca sprijin pentru securitate și dezvoltare” (CBSD) a condus la revizuirea Instrumentului care contribuie la stabilitate și pace („IcSP+”) în 2017, permițând finanțarea unor acțiuni de instruire, precum și furnizarea de echipamente neletale forțelor armate ale țărilor terțe;

| G. | întrucât statele membre trebuie să asigure personalul necesar pentru misiuni, deficiențele, exacerbate de pandemia provocată de răspândirea COVID-19, înseamnă că numărul de angajați ai UE în cadrul acestor misiuni este redus din motive legate de sănătate; |
| --- | --- |

G.

întrucât statele membre trebuie să asigure personalul necesar pentru misiuni, deficiențele, exacerbate de pandemia provocată de răspândirea COVID-19, înseamnă că numărul de angajați ai UE în cadrul acestor misiuni este redus din motive legate de sănătate;

| H. | întrucât, de la Oceanul Atlantic la vest și până la Marea Roșie și Oceanul Indian la est, multe țări africane se străduiesc să facă față provocărilor, cum ar fi destabilizarea economiei agropastorale tradiționale ca urmare a schimbărilor climatice, exploatarea resurselor naturale de către actori externi, insecuritate alimentară și nutrițională, lipsa accesului la servicii sociale de bază, modele agricole neadecvate, creșterea demografică și presiuni exercitate asupra resurselor naturale și de mediu, precum despăduririle; întrucât o altă provocare majoră o reprezintă apariția unor noi forme de economie mafiotă, inclusiv traficul de persoane, de migranți, de droguri, de bunuri culturale și traficul cu specii sălbatice de faună și floră și exporturile necontrolate ale rezervelor de aur și minerale, care, în combinație cu instituții slabe și lipsa de transparență, guvernanța ineficientă, inegalitățile tot mai mari, lipsa de încredere în guverne și corupția multor administrații, dau naștere unei hibridizări între grupările armate, traficanți și conflictele comunitare și regionale tradiționale, la care se adaugă fenomenul extremismului religios jihadist apărut ca o reacție falsă pentru societățile în cauză, precum și creșterea radicalizării; |
| --- | --- |

H.

întrucât, de la Oceanul Atlantic la vest și până la Marea Roșie și Oceanul Indian la est, multe țări africane se străduiesc să facă față provocărilor, cum ar fi destabilizarea economiei agropastorale tradiționale ca urmare a schimbărilor climatice, exploatarea resurselor naturale de către actori externi, insecuritate alimentară și nutrițională, lipsa accesului la servicii sociale de bază, modele agricole neadecvate, creșterea demografică și presiuni exercitate asupra resurselor naturale și de mediu, precum despăduririle; întrucât o altă provocare majoră o reprezintă apariția unor noi forme de economie mafiotă, inclusiv traficul de persoane, de migranți, de droguri, de bunuri culturale și traficul cu specii sălbatice de faună și floră și exporturile necontrolate ale rezervelor de aur și minerale, care, în combinație cu instituții slabe și lipsa de transparență, guvernanța ineficientă, inegalitățile tot mai mari, lipsa de încredere în guverne și corupția multor administrații, dau naștere unei hibridizări între grupările armate, traficanți și conflictele comunitare și regionale tradiționale, la care se adaugă fenomenul extremismului religios jihadist apărut ca o reacție falsă pentru societățile în cauză, precum și creșterea radicalizării;

| I. | întrucât natura provocărilor în materie de securitate, conflictele violente și violența politică variază între diferite regiuni, țări și provincii din Africa; întrucât în regiunile Sahel sau Cornul Africii grupurile armate islamiste și terorismul, dar și, într-o mică măsură, forțele de securitate, diverse grupuri infracționale și miliția provoacă un număr mare de victime în special în rândul populației civile; întrucât situația este foarte diferită în majoritatea celor 19 țări ale Africii de Vest, unde unele țări se bucură de stabilitate și de securitate de durată, în timp ce altele se confruntă cu violență politică sau conflicte etnice; |
| --- | --- |

I.

întrucât natura provocărilor în materie de securitate, conflictele violente și violența politică variază între diferite regiuni, țări și provincii din Africa; întrucât în regiunile Sahel sau Cornul Africii grupurile armate islamiste și terorismul, dar și, într-o mică măsură, forțele de securitate, diverse grupuri infracționale și miliția provoacă un număr mare de victime în special în rândul populației civile; întrucât situația este foarte diferită în majoritatea celor 19 țări ale Africii de Vest, unde unele țări se bucură de stabilitate și de securitate de durată, în timp ce altele se confruntă cu violență politică sau conflicte etnice;

| J. | întrucât, anul trecut, 3 471 de evenimente violente raportate au fost legate de aceste grupuri; întrucât numărul deceselor raportate ca urmare a activității grupurilor militante islamiste africane a crescut, de asemenea, cu 7 % anul trecut, la aproximativ 10 460 de decese; |
| --- | --- |

J.

întrucât, anul trecut, 3 471 de evenimente violente raportate au fost legate de aceste grupuri; întrucât numărul deceselor raportate ca urmare a activității grupurilor militante islamiste africane a crescut, de asemenea, cu 7 % anul trecut, la aproximativ 10 460 de decese;

| K. | întrucât activitățile teroriste sunt concentrate în mare parte în cinci zone principale, inclusiv în Somalia, în bazinul lacului Ciad și în Sahel, amenințări mai puține, dar persistente existând în Africa de Nord și pe coasta de vest a Oceanului Indian; întrucât, în 2019, Sahel a cunoscut cea mai rapidă intensificare a activității extremiste violente dintre toate regiunile; întrucât fiecare zonă are o dinamică unică și necesită o abordare regională unică; |
| --- | --- |

K.

întrucât activitățile teroriste sunt concentrate în mare parte în cinci zone principale, inclusiv în Somalia, în bazinul lacului Ciad și în Sahel, amenințări mai puține, dar persistente existând în Africa de Nord și pe coasta de vest a Oceanului Indian; întrucât, în 2019, Sahel a cunoscut cea mai rapidă intensificare a activității extremiste violente dintre toate regiunile; întrucât fiecare zonă are o dinamică unică și necesită o abordare regională unică;

| L. | întrucât liderii UE și ai G5 Sahel și-au exprimat profunda preocupare cu privire la intensificarea terorismului, precum și cu privire la deteriorarea securității și a situației umanitare în regiunea Sahel; întrucât terorismul exercită o presiune crescută asupra țărilor din G5 Sahel și asupra vecinătății acestora; întrucât terorismul exacerbează tensiunile politice, etnice și religioase locale și este alimentat de grupurile infracționale și grupările fundamentaliste, de nedreptățile socioeconomice, de guvernanța deficitară și, în unele cazuri, de forțele de securitate și de apărare; |
| --- | --- |

L.

întrucât liderii UE și ai G5 Sahel și-au exprimat profunda preocupare cu privire la intensificarea terorismului, precum și cu privire la deteriorarea securității și a situației umanitare în regiunea Sahel; întrucât terorismul exercită o presiune crescută asupra țărilor din G5 Sahel și asupra vecinătății acestora; întrucât terorismul exacerbează tensiunile politice, etnice și religioase locale și este alimentat de grupurile infracționale și grupările fundamentaliste, de nedreptățile socioeconomice, de guvernanța deficitară și, în unele cazuri, de forțele de securitate și de apărare;

| M. | întrucât atacurile teroriste îndreptate împotriva populației civile, a instituțiilor și a reprezentanților statului, a forțelor de securitate și de apărare și a infrastructurii subminează coeziunea socială, grupurile teroriste bazându-se în acest sens și pe conflictele existente la nivel local; |
| --- | --- |

M.

întrucât atacurile teroriste îndreptate împotriva populației civile, a instituțiilor și a reprezentanților statului, a forțelor de securitate și de apărare și a infrastructurii subminează coeziunea socială, grupurile teroriste bazându-se în acest sens și pe conflictele existente la nivel local;

| N. | întrucât toate aceste provocări au afectat profund stabilitatea și pacea comunităților locale și ordinea tradițională bazată pe compromisuri și pe autoritatea morală a seniorilor și a liderilor tradiționali, înlocuite de dominația grupărilor armate de traficanți și teroriști; |
| --- | --- |

N.

întrucât toate aceste provocări au afectat profund stabilitatea și pacea comunităților locale și ordinea tradițională bazată pe compromisuri și pe autoritatea morală a seniorilor și a liderilor tradiționali, înlocuite de dominația grupărilor armate de traficanți și teroriști;

| O. | întrucât este esențial să se creeze condițiile de securitate necesare pentru reinstaurarea structurilor de bază ale statului, în special în regiunile mai îndepărtate, în care sentimentul de abandon resimțit de cetățeni poate fi și mai intens; |
| --- | --- |

O.

întrucât este esențial să se creeze condițiile de securitate necesare pentru reinstaurarea structurilor de bază ale statului, în special în regiunile mai îndepărtate, în care sentimentul de abandon resimțit de cetățeni poate fi și mai intens;

| P. | întrucât atacurile teroriste și criminale tind să vizeze populațiile civile, reprezentanții statelor, forțele de securitate și de apărare și infrastructura socioeconomică și subminează astfel coeziunea și integrarea sociale și comunitare; |
| --- | --- |

P.

întrucât atacurile teroriste și criminale tind să vizeze populațiile civile, reprezentanții statelor, forțele de securitate și de apărare și infrastructura socioeconomică și subminează astfel coeziunea și integrarea sociale și comunitare;

| Q. | întrucât Sahel este una dintre regiunile cele mai afectate de proliferarea armelor ilicite de mici dimensiuni și întrucât aceste arme nedocumentate și în majoritatea cazurilor deținute ilegal nu numai că amenință siguranța și securitatea comunităților, ci sunt, de asemenea, utilizate de rețele infracționale transnaționale periculoase care sunt implicate în diverse forme de trafic, inclusiv de arme, de ființe umane și de droguri ilegale; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Sahel este una dintre regiunile cele mai afectate de proliferarea armelor ilicite de mici dimensiuni și întrucât aceste arme nedocumentate și în majoritatea cazurilor deținute ilegal nu numai că amenință siguranța și securitatea comunităților, ci sunt, de asemenea, utilizate de rețele infracționale transnaționale periculoase care sunt implicate în diverse forme de trafic, inclusiv de arme, de ființe umane și de droguri ilegale;

| R. | întrucât, potrivit noilor date ale Institutului internațional pentru cercetare în domeniul păcii de la Stockholm SIPRI:






  (a) | cheltuielile militare combinate ale statelor din Africa au crescut cu 1,5 %, ajungând la aproximativ 41,2 miliarde USD în 2019, marcând prima creștere a cheltuielilor din regiune în cinci ani; |
| --- | --- | --- |

R.

întrucât, potrivit noilor date ale Institutului internațional pentru cercetare în domeniul păcii de la Stockholm SIPRI:

(a)

cheltuielile militare combinate ale statelor din Africa au crescut cu 1,5 %, ajungând la aproximativ 41,2 miliarde USD în 2019, marcând prima creștere a cheltuielilor din regiune în cinci ani;

| (b) | Africa a importat 49 % din echipamentele sale militare din Rusia, 14 % din Statele Unite și 13 % din China; în vreme ce China a exportat 20 % din totalul vânzărilor sale de arme către Africa; |
| --- | --- |

(b)

Africa a importat 49 % din echipamentele sale militare din Rusia, 14 % din Statele Unite și 13 % din China; în vreme ce China a exportat 20 % din totalul vânzărilor sale de arme către Africa;

| S. | întrucât influența militară a Rusiei în Africa constă în vânzarea de arme, în detașarea mercenarilor și a consultanților politici, în acorduri de securitate și în programe de formare pentru țări instabile; |
| --- | --- |

S.

întrucât influența militară a Rusiei în Africa constă în vânzarea de arme, în detașarea mercenarilor și a consultanților politici, în acorduri de securitate și în programe de formare pentru țări instabile;

| T. | întrucât în fiecare an se scoate în mod ilegal aur în valoare de miliarde de dolari din țările africane vestice prin Emiratele Arabe Unite (EAU) în Orientul Mijlociu; întrucât, potrivit Organizației Națiunilor Unite, gruparea extremistă somaleză Al Shabaab obține venituri în valoare de milioane de dolari din exporturile de cărbune către Iran și apoi către EAU, încălcând sancțiunile ONU; |
| --- | --- |

T.

întrucât în fiecare an se scoate în mod ilegal aur în valoare de miliarde de dolari din țările africane vestice prin Emiratele Arabe Unite (EAU) în Orientul Mijlociu; întrucât, potrivit Organizației Națiunilor Unite, gruparea extremistă somaleză Al Shabaab obține venituri în valoare de milioane de dolari din exporturile de cărbune către Iran și apoi către EAU, încălcând sancțiunile ONU;

| U. | întrucât sărăcia, lipsa educației, șomajul, conflictele, crizele și insecuritatea, combinate cu alți factori, cum ar fi statele eșuate, proasta guvernare și corupția afectează în special tinerii și oportunitățile oferite acestora, forțând mulți să fugă și să-și părăsească locuințele și familiile pentru regiuni mai sigure sau alte continente, punându-și astfel în pericol viața; |
| --- | --- |

U.

întrucât sărăcia, lipsa educației, șomajul, conflictele, crizele și insecuritatea, combinate cu alți factori, cum ar fi statele eșuate, proasta guvernare și corupția afectează în special tinerii și oportunitățile oferite acestora, forțând mulți să fugă și să-și părăsească locuințele și familiile pentru regiuni mai sigure sau alte continente, punându-și astfel în pericol viața;

| V. | întrucât provocările menționate anterior vor fi exacerbate de pandemia de Covid-19 și de agravarea efectelor schimbărilor climatice; întrucât Comisia a anunțat un cuantum suplimentar de 194 de milioane EUR pentru sprijinirea securității, a stabilității și a rezilienței în Sahel; |
| --- | --- |

V.

întrucât provocările menționate anterior vor fi exacerbate de pandemia de Covid-19 și de agravarea efectelor schimbărilor climatice; întrucât Comisia a anunțat un cuantum suplimentar de 194 de milioane EUR pentru sprijinirea securității, a stabilității și a rezilienței în Sahel;

| W. | întrucât amenințarea din partea grupărilor militante islamiste din Africa nu are o natură uniformă, ci include activități desfășurate de o combinație în continuă schimbare de aproximativ două duzini de grupuri care acționează în mod activ în 14 țări; |
| --- | --- |

W.

întrucât amenințarea din partea grupărilor militante islamiste din Africa nu are o natură uniformă, ci include activități desfășurate de o combinație în continuă schimbare de aproximativ două duzini de grupuri care acționează în mod activ în 14 țări;

| X. | întrucât Uniunea Europeană a desfășurat trei misiuni și operațiuni militare în cadrul PSAC pentru a instrui și a consilia forțele armate din Somalia [misiunea de instruire a UE (EUTM) Somalia – 2010], din Mali (EUTM Mali – 2013) și din Republica Centrafricană (EUTM CAR – 2016), o operațiune navală militară [misiunea forțelor navale ale UE (NAVFOR) ATALANTA – 2009] și trei misiuni civile pentru a instrui și a consilia forțele de securitate internă din Mali [misiunea UE de consolidare a capacităților (EUCAP) Sahel Mali – 2012), Niger (EUCAP Sahel Niger – 2014) și Somalia (EUCAP Somalia – 2014), proiectul GAR-SI SAHEL și a instituit și va lansa în curând o misiune de consiliere (EUAM) în Republica Centrafricană; |
| --- | --- |

X.

întrucât Uniunea Europeană a desfășurat trei misiuni și operațiuni militare în cadrul PSAC pentru a instrui și a consilia forțele armate din Somalia [misiunea de instruire a UE (EUTM) Somalia – 2010], din Mali (EUTM Mali – 2013) și din Republica Centrafricană (EUTM CAR – 2016), o operațiune navală militară [misiunea forțelor navale ale UE (NAVFOR) ATALANTA – 2009] și trei misiuni civile pentru a instrui și a consilia forțele de securitate internă din Mali [misiunea UE de consolidare a capacităților (EUCAP) Sahel Mali – 2012), Niger (EUCAP Sahel Niger – 2014) și Somalia (EUCAP Somalia – 2014), proiectul GAR-SI SAHEL și a instituit și va lansa în curând o misiune de consiliere (EUAM) în Republica Centrafricană;

| Y. | întrucât o serie de avanposturi militare din țări individuale, cum ar fi Franța și Statele Unite ale Americii, oferă asistență în materie de securitate partenerilor locali, desfășurând activități de combatere a terorismului și de altă natură; întrucât, în paralel cu soluțiile politice, eforturile de consolidare a statului și inițiativele de dezvoltare sunt esențiale pentru a învinge grupările teroriste și pentru a contribui la consolidarea stabilității regionale; |
| --- | --- |

Y.

întrucât o serie de avanposturi militare din țări individuale, cum ar fi Franța și Statele Unite ale Americii, oferă asistență în materie de securitate partenerilor locali, desfășurând activități de combatere a terorismului și de altă natură; întrucât, în paralel cu soluțiile politice, eforturile de consolidare a statului și inițiativele de dezvoltare sunt esențiale pentru a învinge grupările teroriste și pentru a contribui la consolidarea stabilității regionale;

| Z. | întrucât, pentru a stopa proliferarea acestei amenințări către alte regiuni și continente, inclusiv Europa, este necesar să se exercite o presiune susținută asupra teroriștilor; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, pentru a stopa proliferarea acestei amenințări către alte regiuni și continente, inclusiv Europa, este necesar să se exercite o presiune susținută asupra teroriștilor;

| AA. | întrucât, pe parcursul ultimului deceniu, instituțiile de securitate africane au dislocat zeci de mii de membri ai personalului lor în operațiuni de pace pe teritoriul african, dând dovadă de o voință autentică de a contribui la guvernanța securității pe propriul lor continent; |
| --- | --- |

AA.

întrucât, pe parcursul ultimului deceniu, instituțiile de securitate africane au dislocat zeci de mii de membri ai personalului lor în operațiuni de pace pe teritoriul african, dând dovadă de o voință autentică de a contribui la guvernanța securității pe propriul lor continent;

| AB. | întrucât UE sprijină, de asemenea, operaționalizarea Forței comune a G5 Sahel, un instrument-cheie de combatere a terorismului, care este esențial pentru lupta împotriva terorismului, a activităților jihadiste și a amenințărilor la adresa securității, precum și pentru îmbunătățirea securității regionale; |
| --- | --- |

AB.

întrucât UE sprijină, de asemenea, operaționalizarea Forței comune a G5 Sahel, un instrument-cheie de combatere a terorismului, care este esențial pentru lupta împotriva terorismului, a activităților jihadiste și a amenințărilor la adresa securității, precum și pentru îmbunătățirea securității regionale;

| AC. | întrucât operaționalizarea continuă a actorilor-cheie regionali din domeniul securității, precum Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS), Forța de rezervă a Africii de Est și Forța africană de rezervă a Uniunii Africane, se suprapune cu interesul UE de a asista țările în dificultate să asigure pacea și prosperitatea pentru cetățenii lor; |
| --- | --- |

AC.

întrucât operaționalizarea continuă a actorilor-cheie regionali din domeniul securității, precum Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS), Forța de rezervă a Africii de Est și Forța africană de rezervă a Uniunii Africane, se suprapune cu interesul UE de a asista țările în dificultate să asigure pacea și prosperitatea pentru cetățenii lor;

| AD. | întrucât cooperarea regională și relațiile de bună vecinătate dintre țările din regiunea Sahel, din Africa de Vest și din Cornul Africii sunt indispensabile pentru a menține și a consolida stabilitatea în aceste regiuni; |
| --- | --- |

AD.

întrucât cooperarea regională și relațiile de bună vecinătate dintre țările din regiunea Sahel, din Africa de Vest și din Cornul Africii sunt indispensabile pentru a menține și a consolida stabilitatea în aceste regiuni;

| AE. | întrucât Uniunea Africană rămâne un partener esențial pentru eforturile de pace și stabilitate ale UE; |
| --- | --- |

AE.

întrucât Uniunea Africană rămâne un partener esențial pentru eforturile de pace și stabilitate ale UE;

| AF. | întrucât Uniunea Africană a anunțat, în cadrul summitului său anual din februarie 2020, că plănuiește să trimită 3 000 de soldați în Sahel pentru a sprijini G5 Sahel în lupta împotriva grupurilor armate; |
| --- | --- |

AF.

întrucât Uniunea Africană a anunțat, în cadrul summitului său anual din februarie 2020, că plănuiește să trimită 3 000 de soldați în Sahel pentru a sprijini G5 Sahel în lupta împotriva grupurilor armate;

| AG. | întrucât, din 2017, UE a parcurs un proces de regionalizare a misiunilor sale PSAC, care, împreună cu intensificarea cooperării cu G5 Sahel, are obiectivul de a identifica mai bine lacunele din cooperarea transfrontalieră din regiuni și de a le elimina; |
| --- | --- |

AG.

întrucât, din 2017, UE a parcurs un proces de regionalizare a misiunilor sale PSAC, care, împreună cu intensificarea cooperării cu G5 Sahel, are obiectivul de a identifica mai bine lacunele din cooperarea transfrontalieră din regiuni și de a le elimina;

| AH. | întrucât, după ani de instruire specifică, misiunilor UE, precum și celor ale ONU menționate anterior le-a fost afectată sustenabilitatea și eficacitatea din cauza restricțiilor impuse mandatului, programelor lor de instruire, planurilor de sustenabilitate și asumării locale a răspunderii și din cauza faptului că nu pot furniza unităților pe care le instruiesc și forțelor de apărare locale echipamentul necesar, inclusiv arme, muniții și vehicule; întrucât mandatele și scopul misiunilor UE trebuie să fie revizuite pentru a efectua o analiză a „lecțiilor învățate”, care să fie utilizată pentru a adapta misiunile actuale și viitoare; |
| --- | --- |

AH.

întrucât, după ani de instruire specifică, misiunilor UE, precum și celor ale ONU menționate anterior le-a fost afectată sustenabilitatea și eficacitatea din cauza restricțiilor impuse mandatului, programelor lor de instruire, planurilor de sustenabilitate și asumării locale a răspunderii și din cauza faptului că nu pot furniza unităților pe care le instruiesc și forțelor de apărare locale echipamentul necesar, inclusiv arme, muniții și vehicule; întrucât mandatele și scopul misiunilor UE trebuie să fie revizuite pentru a efectua o analiză a „lecțiilor învățate”, care să fie utilizată pentru a adapta misiunile actuale și viitoare;

| AI. | întrucât orice instruire, finanțare sau dotare a forțelor de securitate din țările terțe ar trebui să respecte valorile europene fundamentale și să contribuie la construirea unui sector de securitate fiabil, care să vizeze în primul rând furnizarea de beneficii în materie de securitate întregii populații locale, respectând, în același timp, statul de drept și, în special, dreptul internațional al drepturilor omului; |
| --- | --- |

AI.

întrucât orice instruire, finanțare sau dotare a forțelor de securitate din țările terțe ar trebui să respecte valorile europene fundamentale și să contribuie la construirea unui sector de securitate fiabil, care să vizeze în primul rând furnizarea de beneficii în materie de securitate întregii populații locale, respectând, în același timp, statul de drept și, în special, dreptul internațional al drepturilor omului;

| AJ. | întrucât aceste restricții și absența unei prezențe coerente și strategice a Uniunii Europene afectează credibilitatea acțiunii externe a UE, în timp ce alți actori globali își intensifică acțiunile, trimit mercenari și își construiesc propriile instalații militare și și-au intensificat aprovizionarea cu arme și muniții în țările din regiune, fără dispoziții privind guvernanța și, în consecință, fac acest lucru pentru a stimula exclusiv interesele bilaterale; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât aceste restricții și absența unei prezențe coerente și strategice a Uniunii Europene afectează credibilitatea acțiunii externe a UE, în timp ce alți actori globali își intensifică acțiunile, trimit mercenari și își construiesc propriile instalații militare și și-au intensificat aprovizionarea cu arme și muniții în țările din regiune, fără dispoziții privind guvernanța și, în consecință, fac acest lucru pentru a stimula exclusiv interesele bilaterale;

| AK. | întrucât, în 2017, Partidul Comunist din China a adoptat în mod formal, în cadrul Congresului național al partidului, inițiativa „O centură, un drum”, cu o investiție anunțată care se ridică la opt mii de miliarde USD pentru o rețea vastă de infrastructură de transport, energetică și de telecomunicații, care face legătura între Europa, Africa și Asia; întrucât China este o parte interesată principală în economia Africii, având o influență considerabilă asupra multor aspecte ale afacerilor continentului; |
| --- | --- |

AK.

întrucât, în 2017, Partidul Comunist din China a adoptat în mod formal, în cadrul Congresului național al partidului, inițiativa „O centură, un drum”, cu o investiție anunțată care se ridică la opt mii de miliarde USD pentru o rețea vastă de infrastructură de transport, energetică și de telecomunicații, care face legătura între Europa, Africa și Asia; întrucât China este o parte interesată principală în economia Africii, având o influență considerabilă asupra multor aspecte ale afacerilor continentului;

| AL. | întrucât, pe parcursul ultimului deceniu, EAU și-au intensificat gradual prezența în Cornul Africii, utilizând proiecte de dezvoltare și umanitare pentru a-și crește importanța geostrategică în special în Golful Aden; întrucât Somalia a îndemnat Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite să ia măsuri împotriva construirii unei baze militare a EAU în Somaliland; |
| --- | --- |

AL.

întrucât, pe parcursul ultimului deceniu, EAU și-au intensificat gradual prezența în Cornul Africii, utilizând proiecte de dezvoltare și umanitare pentru a-și crește importanța geostrategică în special în Golful Aden; întrucât Somalia a îndemnat Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite să ia măsuri împotriva construirii unei baze militare a EAU în Somaliland;

| AM. | întrucât Turcia a depus ani de zile eforturi pentru a dobândi capital de încredere în Cornul Africii, întrucât urmărește să își intensifice influența, îndeosebi în regiunea Mării Roșii; întrucât companiile turcești continuă să gestioneze principalul port maritim și aeroportul din Mogadishu și chiar să furnizeze instruire militară pentru soldații guvernamentali somalezi; |
| --- | --- |

AM.

întrucât Turcia a depus ani de zile eforturi pentru a dobândi capital de încredere în Cornul Africii, întrucât urmărește să își intensifice influența, îndeosebi în regiunea Mării Roșii; întrucât companiile turcești continuă să gestioneze principalul port maritim și aeroportul din Mogadishu și chiar să furnizeze instruire militară pentru soldații guvernamentali somalezi;

| AN. | întrucât Armata marină de eliberare a poporului chinez (PLAN) și-a instalat prima bază militară de peste mări în Dijbouti, iar China deține peste 70 % din produsul intern brut din Dijbouti, sub formă de datorii; întrucât creditele din cadrul inițiativei „O centură, un drum” prind țările în curs de dezvoltare vulnerabile în „capcane de îndatorare”, care sărăcesc rezervele guvernamentale și îndatorează generații de contribuabili cu sume gigantice; |
| --- | --- |

AN.

întrucât Armata marină de eliberare a poporului chinez (PLAN) și-a instalat prima bază militară de peste mări în Dijbouti, iar China deține peste 70 % din produsul intern brut din Dijbouti, sub formă de datorii; întrucât creditele din cadrul inițiativei „O centură, un drum” prind țările în curs de dezvoltare vulnerabile în „capcane de îndatorare”, care sărăcesc rezervele guvernamentale și îndatorează generații de contribuabili cu sume gigantice;

| AO. | întrucât nici armata din Somalia, nici cea din Burkinabe, nici cea din Mali și nici forțele armate centrafricane nu au găsit răspunsurile eficace și depun mari eforturi pentru a lupta împotriva jihadiștilor și a grupurilor armate sau pentru a menține și a securiza zone cu ajutorul forțelor internaționale aliate și, ca urmare, populațiile locale se simt abandonate și se tem că jihadiștii sau grupările armate îi vor acuza că au colaborat cu guvernul atunci când se vor întoarce și vor ocupa din nou zonele din care au fost expulzați; |
| --- | --- |

AO.

întrucât nici armata din Somalia, nici cea din Burkinabe, nici cea din Mali și nici forțele armate centrafricane nu au găsit răspunsurile eficace și depun mari eforturi pentru a lupta împotriva jihadiștilor și a grupurilor armate sau pentru a menține și a securiza zone cu ajutorul forțelor internaționale aliate și, ca urmare, populațiile locale se simt abandonate și se tem că jihadiștii sau grupările armate îi vor acuza că au colaborat cu guvernul atunci când se vor întoarce și vor ocupa din nou zonele din care au fost expulzați;

| AP. | întrucât a existat o scădere decisivă a pirateriei în largul coastei Africii de Est și de Vest ca urmare a eforturilor internaționale pentru asigurarea securității maritime, depuse atât de UE, cât și de NATO, care servesc ca precedent pentru cooperarea europeană, africană și transatlantică în domeniul securității; |
| --- | --- |

AP.

întrucât a existat o scădere decisivă a pirateriei în largul coastei Africii de Est și de Vest ca urmare a eforturilor internaționale pentru asigurarea securității maritime, depuse atât de UE, cât și de NATO, care servesc ca precedent pentru cooperarea europeană, africană și transatlantică în domeniul securității;

| AQ. | întrucât, după ani de implicare în misiunile civile și militare menționate anterior, situația generală nu s-a îmbunătățit considerabil și tinde în prezent să se înrăutățească, în ciuda eforturilor depuse; întrucât, drept consecință, persistă o serie de provocări vechi și noi și, prin urmare, trebuie pusă în aplicare o strategie cuprinzătoare, cu un accent deosebit pe regiunile în care vulnerabilitățile și tensiunile sunt cele mai mari, pentru a atinge obiectivul final al stabilității regionale și pentru a transfera responsabilitatea pentru securitate în mâinile africanilor; întrucât această strategie va răspunde unei nevoi urgente și unor așteptări ridicate ale ambilor actori de pe teren și ale populațiilor locale și ar trebui să abordeze cauzele profunde ale crizei; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât, după ani de implicare în misiunile civile și militare menționate anterior, situația generală nu s-a îmbunătățit considerabil și tinde în prezent să se înrăutățească, în ciuda eforturilor depuse; întrucât, drept consecință, persistă o serie de provocări vechi și noi și, prin urmare, trebuie pusă în aplicare o strategie cuprinzătoare, cu un accent deosebit pe regiunile în care vulnerabilitățile și tensiunile sunt cele mai mari, pentru a atinge obiectivul final al stabilității regionale și pentru a transfera responsabilitatea pentru securitate în mâinile africanilor; întrucât această strategie va răspunde unei nevoi urgente și unor așteptări ridicate ale ambilor actori de pe teren și ale populațiilor locale și ar trebui să abordeze cauzele profunde ale crizei;

| AR. | întrucât aspectele legate de finanțarea PSAC sunt esențiale pentru continuarea acestei politici, iar Fondul european de dezvoltare prin Instrumentul financiar pentru pace în Africa (APF) și, în viitor, prin Instrumentul european pentru pace (EPF) oferă sprijin Uniunii Africane, finanțând, printre altele, costul operațional al operațiunilor de menținere a păcii din Africa, îndeosebi AMISOM în Somalia; întrucât EPF va înlocui mecanismul Athena pentru finanțarea costurilor comune ale operațiunilor militare PSAC, iar APF va dota UE cu un nou instrument de desfășurare mai flexibilă a operațiunilor militare și de îmbunătățire semnificativă a opțiunilor de asistență în materie de securitate acordate partenerilor; întrucât impactul ultim al Instrumentului european pentru pace, ca instrument care să abordeze în mod sustenabil conflictele violente și insecuritatea, va depinde de măsura în care este completat cu măsurile de salvgardare și cu sistemele de monitorizare necesare pentru a evita abuzul potențial de ajutorul furnizat și pentru a asigura faptul că aspectele ce țin de asumarea răspunderii, de drepturile omului și de respectarea dreptului umanitar sunt luate în considerare în mod corespunzător; întrucât viitorul EPF, care ar trebui să înlocuiască APF în 2021, ar trebui să își extindă domeniul de aplicare la statele partenere și să permită furnizarea de echipamente militare; |
| --- | --- |

AR.

întrucât aspectele legate de finanțarea PSAC sunt esențiale pentru continuarea acestei politici, iar Fondul european de dezvoltare prin Instrumentul financiar pentru pace în Africa (APF) și, în viitor, prin Instrumentul european pentru pace (EPF) oferă sprijin Uniunii Africane, finanțând, printre altele, costul operațional al operațiunilor de menținere a păcii din Africa, îndeosebi AMISOM în Somalia; întrucât EPF va înlocui mecanismul Athena pentru finanțarea costurilor comune ale operațiunilor militare PSAC, iar APF va dota UE cu un nou instrument de desfășurare mai flexibilă a operațiunilor militare și de îmbunătățire semnificativă a opțiunilor de asistență în materie de securitate acordate partenerilor; întrucât impactul ultim al Instrumentului european pentru pace, ca instrument care să abordeze în mod sustenabil conflictele violente și insecuritatea, va depinde de măsura în care este completat cu măsurile de salvgardare și cu sistemele de monitorizare necesare pentru a evita abuzul potențial de ajutorul furnizat și pentru a asigura faptul că aspectele ce țin de asumarea răspunderii, de drepturile omului și de respectarea dreptului umanitar sunt luate în considerare în mod corespunzător; întrucât viitorul EPF, care ar trebui să înlocuiască APF în 2021, ar trebui să își extindă domeniul de aplicare la statele partenere și să permită furnizarea de echipamente militare;

| AS. | întrucât este imperativ ca UE să sprijine partenerii săi din regiunile sahelo-sahariene și Cornul Africii care se confruntă cu provocări tot mai mari în lupta lor împotriva grupărilor armate teroriste, inclusiv a jihadiștilor; întrucât Uniunea Europeană poate răspunde în mod adecvat prin furnizarea prin EPF de asistență necesară țărilor din regiunea în cauză, inclusiv arme și muniții; întrucât EPF ar trebui aprobat fără întârziere pentru a permite asistența militară necesară; |
| --- | --- |

AS.

întrucât este imperativ ca UE să sprijine partenerii săi din regiunile sahelo-sahariene și Cornul Africii care se confruntă cu provocări tot mai mari în lupta lor împotriva grupărilor armate teroriste, inclusiv a jihadiștilor; întrucât Uniunea Europeană poate răspunde în mod adecvat prin furnizarea prin EPF de asistență necesară țărilor din regiunea în cauză, inclusiv arme și muniții; întrucât EPF ar trebui aprobat fără întârziere pentru a permite asistența militară necesară;

| AT. | întrucât temperaturile în Sahel cresc de 1,5 ori mai repede decât în restul lumii și întrucât, potrivit Organizației Națiunilor Unite, aproximativ 80 % dintre terenurile agricole din Sahel sunt degradate, în condițiile în care aproximativ 50 de milioane de persoane care își câștigă existența din creșterea animalelor își dispută teritoriul; întrucât, potrivit Comitetului Internațional al Crucii Roșii (CICR), această situație conduce la insecuritate alimentară în rândul populațiilor, care se confruntă cu dificultăți și care sunt puse în fața unor alegeri dificile; |
| --- | --- |

AT.

întrucât temperaturile în Sahel cresc de 1,5 ori mai repede decât în restul lumii și întrucât, potrivit Organizației Națiunilor Unite, aproximativ 80 % dintre terenurile agricole din Sahel sunt degradate, în condițiile în care aproximativ 50 de milioane de persoane care își câștigă existența din creșterea animalelor își dispută teritoriul; întrucât, potrivit Comitetului Internațional al Crucii Roșii (CICR), această situație conduce la insecuritate alimentară în rândul populațiilor, care se confruntă cu dificultăți și care sunt puse în fața unor alegeri dificile;

| AU. | întrucât efectele schimbărilor climatice reprezintă un factor de risc de destabilizare, de violență și de conflict; |
| --- | --- |

AU.

întrucât efectele schimbărilor climatice reprezintă un factor de risc de destabilizare, de violență și de conflict;

| AV. | întrucât intensificarea atacurilor violente asupra școlilor publice, a asasinatelor, a răpirilor, a actelor de violență și a amenințărilor cu moartea împotriva cadrelor didactice și a elevilor a condus, potrivit UNICEF, la închiderea a peste 9 000 de școli în Africa Centrală și de Vest, lăsând aproape două milioane de copii fără educație adecvată; |
| --- | --- |

AV.

întrucât intensificarea atacurilor violente asupra școlilor publice, a asasinatelor, a răpirilor, a actelor de violență și a amenințărilor cu moartea împotriva cadrelor didactice și a elevilor a condus, potrivit UNICEF, la închiderea a peste 9 000 de școli în Africa Centrală și de Vest, lăsând aproape două milioane de copii fără educație adecvată;

| AW. | întrucât UE continuă să fie profund preocupată de numărul tot mai mare de copii care sunt recrutați ca soldați-copii de către grupările extremiste; |
| --- | --- |

AW.

întrucât UE continuă să fie profund preocupată de numărul tot mai mare de copii care sunt recrutați ca soldați-copii de către grupările extremiste;

| AX. | întrucât Biroul Națiunilor Unite pentru Droguri și Criminalitate (UNODC) a semnalat noi tendințe îngrijorătoare în ceea ce privește traficul de droguri în regiune, cu efecte negative asupra guvernanței, a securității, a creșterii economice și a sănătății publice; întrucât, potrivit Biroului, Africa de Vest, Africa Centrală și Africa de Nord sunt responsabile pentru 87 % din toate opioidele farmaceutice confiscate la nivel mondial și întrucât UNODC recunoaște o legătură strânsă între traficul de droguri și finanțarea grupărilor armate; |
| --- | --- |

AX.

întrucât Biroul Națiunilor Unite pentru Droguri și Criminalitate (UNODC) a semnalat noi tendințe îngrijorătoare în ceea ce privește traficul de droguri în regiune, cu efecte negative asupra guvernanței, a securității, a creșterii economice și a sănătății publice; întrucât, potrivit Biroului, Africa de Vest, Africa Centrală și Africa de Nord sunt responsabile pentru 87 % din toate opioidele farmaceutice confiscate la nivel mondial și întrucât UNODC recunoaște o legătură strânsă între traficul de droguri și finanțarea grupărilor armate;

| AY. | întrucât Abordarea strategică a UE privind femeile, pacea și securitatea subliniază necesitatea integrării unei perspective de gen în toate aspectele și activitățile din domeniile păcii și securității, pentru a asigura eficacitatea politicilor UE; |
| --- | --- |

AY.

întrucât Abordarea strategică a UE privind femeile, pacea și securitatea subliniază necesitatea integrării unei perspective de gen în toate aspectele și activitățile din domeniile păcii și securității, pentru a asigura eficacitatea politicilor UE;

| AZ. | întrucât atacurile grupărilor extremiste și escaladarea violențelor intercomunitare care vizează resurse afectează accesul la educație și la asistența medicală, fetele fiind într-un număr mare cele mai expuse la diferite tipuri de abuzuri fizice și sexuale; |
| --- | --- |

AZ.

întrucât atacurile grupărilor extremiste și escaladarea violențelor intercomunitare care vizează resurse afectează accesul la educație și la asistența medicală, fetele fiind într-un număr mare cele mai expuse la diferite tipuri de abuzuri fizice și sexuale;

| BA. | întrucât Uniunea Europeană ar trebui să își sporească în mod strategic prezența economică într-o măsură și mai mare, având în vedere prezența din ce în ce mai mare a altor puteri străine; |
| --- | --- |

BA.

întrucât Uniunea Europeană ar trebui să își sporească în mod strategic prezența economică într-o măsură și mai mare, având în vedere prezența din ce în ce mai mare a altor puteri străine;

| BB. | întrucât comisarul pentru vecinătate și extindere a propus să se realoce, să se accelereze și să se prioritizeze un cuantum de 3,25 miliarde EUR din programe existente pentru a răspunde nevoilor Africii în contextul pandemiei de COVID-19, inclusiv 2,06 miliarde EUR pentru Africa subsahariană; |
| --- | --- |

BB.

întrucât comisarul pentru vecinătate și extindere a propus să se realoce, să se accelereze și să se prioritizeze un cuantum de 3,25 miliarde EUR din programe existente pentru a răspunde nevoilor Africii în contextul pandemiei de COVID-19, inclusiv 2,06 miliarde EUR pentru Africa subsahariană;

| BC. | întrucât UE ar trebui să își consolideze colaborarea cu parlamentele naționale, inclusiv cu comisiile pentru securitate și apărare, pentru a îmbunătăți funcțiile vitale de supraveghere a intervențiilor naționale și externe în domeniul securității; |
| --- | --- |

BC.

întrucât UE ar trebui să își consolideze colaborarea cu parlamentele naționale, inclusiv cu comisiile pentru securitate și apărare, pentru a îmbunătăți funcțiile vitale de supraveghere a intervențiilor naționale și externe în domeniul securității;

Acțiunile întreprinse de Uniunea Europeană și de statele sale membre

| 1. | consideră că Comisia, Consiliul și Vicepreședintele Comisiei / Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) trebuie să coordoneze strategiile de dezvoltare, umanitare și de securitate în care aceștia sunt implicați ca parte a unei strategii integrate care să conducă la o asumare africană independentă a răspunderii în domeniul securității și al apărării; consideră că Uniunea Africană și statele africane din regiune sunt parteneri esențiali alături de care UE se implică în mod semnificativ pentru a asigura în comun dezvoltarea durabilă și securitatea umană; sprijină planurile Uniunii Africane de a trimite 3 000 de soldați în sprijinul G5 Sahel; este ferm convins că UE și statele sale membre trebuie să consolideze capacitatea partenerilor, revizuind angajamentele în ceea ce privește securitatea și apărarea în regiunile Sahel, Africa de Vest și Cornul Africii, inclusiv prin furnizarea de echipamente militare, respectând în același timp principiul „a nu face rău”; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că combaterea terorismului depinde în special de capacitatea statelor vizate de a menține instituții solide și fiabile, servicii de bază bine stabilite, inclusiv capacități de securitate interne și un sistem de justiție, in special în materie penală, în care cetățenii să aibă încredere; consideră că o strategie de securitate pentru regiunile Sahel, Africa de Vest și Cornul Africii trebuie să se bazeze, înainte de toate, pe abordarea cauzelor profunde ale conflictelor din regiune, dat fiind faptul că eradicarea sărăciei este esențială pentru o pace sustenabilă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită promovarea unor relații reînnoite între UE și continentul african, bazate pe solidaritate și pe respectul și avantajul reciproc, întotdeauna în concordanță cu principiile care vizează respectarea dreptului internațional, a suveranității naționale și a egalității între părți; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că toate misiunile, operațiunile și celelalte acțiuni ale Uniunii Europene din cadrul PESC ar trebui să fie coordonate de VP/ÎR sub autoritatea Consiliului, în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din TUE, și că Celula comună de coordonare a sprijinului ar trebui să ofere mai multă consiliere Comisiei și VP/ÎR, cu un rol de coordonare mai mare și să propună instituirea unui centru de doctrină civil-militară centralizat care să consolideze capacitățile misiunilor și proiectelor Capacității militare de planificare și conducere și ale Capacității civile de planificare și conducere; |
| --- | --- |

4.

| 5. | este ferm convins că UE ar trebui să investească la nivel maxim în procese care vizează prevenirea conflictelor, prin declanșarea unei multitudini de procese și proiecte foarte concrete de mediere, dialog și reconciliere, în paralel cu alte măsuri de securitate; subliniază necesitatea, de asemenea, de a adopta abordări centrice nestatale, care să vizeze promovarea stabilității și a securității, în special în ceea ce privește tensiunile intercomunitare; este ferm convins că numai asistența în materie de securitate care pune securitatea umană în centrul său va fi eficientă pe termen mediu și lung; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază nevoia urgentă de a consolida misiunile și operațiunile PSAC, precum și politica globală a UE în domeniul planificării și comunicării strategice, pentru a crește vizibilitatea acțiunilor UE; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută angajamentul general al Uniunii în ceea ce privește regiunea Sahel, Africa de Vest și Cornul Africii și recunoaște contribuția acestor misiuni și operațiuni PSAC la pacea, securitatea și stabilitatea internațională; subliniază, totuși, că este necesar ca normele financiare și administrative, precum și procesele de luare a deciziilor politice să fie adaptate, astfel încât răspunsul la crize să poată fi mai rapid și mai operațional; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își reiterează apelul pentru elaborarea unei Cărți albe privind apărarea europeană, care să conceapă și să sublinieze scenarii foarte exacte pentru posibilele intervenții militare ale UE și doctrinele ce stau la baza acestora, în conformitate cu sarcinile militare prevăzute la articolul 43 alineatul (1) din TUE; |
| --- | --- |

8.

| 9. | laudă personalul misiunilor UE care, în ciuda condițiilor foarte dificile, a acționat în mod excepțional și a dat dovadă de dedicare și de profesionalism; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că, având în vedere degradarea gravă și profundă a condițiilor de securitate din regiune și pentru a acoperi eventualele lacune ale misiunilor și proiectelor UE, trebuie consolidate capacitățile partenerilor în sectorul securității, pentru a răspunde în mod mai adecvat la provocările profunde și la condițiile grave de securitate din regiune, inclusiv prin sprijinirea țărilor terțe în combaterea terorismului pe teritoriile lor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sprijină Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 28 aprilie 2015, intitulată „Consolidarea capacităților ca sprijin pentru securitate și dezvoltare – Înzestrarea partenerilor pentru prevenirea și gestionarea crizelor” (11); |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută propunerea Comisiei și negocierile interinstituționale în curs care vizează instituirea unui regulament privind Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (NDICI), care cuprinde toate sarcinile actualului Instrument care contribuie la stabilitate și pace (IcSP); |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută propunerea VP/ÎR, cu sprijinul Comisiei, pentru instituirea în cadrul PESC a Uniunii a unui EPF pentru finanțarea cooperării cu țări terțe și cu organizații internaționale în domeniul militar și al apărării, inclusiv a echipamentelor aflate pe lista comună a UE cuprinzând produsele militare, care va elimina o lacună importantă a sprijinului UE și, împreună cu NDICI, va oferi UE capacitatea de a răspunde mai rapid și mai eficace la provocările în materie de securitate și solicită adoptarea rapidă a acestuia; reamintește că EPF urmărește să includă APF și să instituie o componentă de consolidare a capacităților care ar permite furnizarea de echipamente militare țărilor partenere, inclusiv arme și muniții, cu respectarea deplină a poziției comune, a drepturilor omului și a dreptului umanitar și cu dispoziții eficiente privind transparența, astfel cum sunt enumerate în recomandarea sa din 28 martie 2019 privind instituirea Instrumentului european pentru pace, pentru a se asigura că niciun echipament militar nu este acordat destinatarilor care comit abuzuri, atrocități și aduc alte daune populațiilor civile; observă că, din iunie 2018, statele membre lucrează la o decizie a Consiliului de instituire a EPF, de realizat până cel târziu în ianuarie 2021; invită Consiliul, în acest sens și având în vedere situația actuală din Africa, să aprobe fără întârziere această propunere, adoptând decizia necesară de instituire a acestui nou instrument pentru a sprijini capacitățile militare ale forțelor armate africane și:






  (a) | ca bugetul EPF să fie suficient de mare pentru a aborda în mod eficace provocările actuale legate de instruire, operațiuni, misiuni, proiecte și echipamente militare, inclusiv arme, muniții și transport; |
| --- | --- | --- |

13.

(a)

ca bugetul EPF să fie suficient de mare pentru a aborda în mod eficace provocările actuale legate de instruire, operațiuni, misiuni, proiecte și echipamente militare, inclusiv arme, muniții și transport;

| (b) | să se asigure faptul că EPF depășește limitările actuale ale APF și pe cele ale bugetului Uniunii în ceea ce privește achiziționarea de arme și muniții; |
| --- | --- |

(b)

să se asigure faptul că EPF depășește limitările actuale ale APF și pe cele ale bugetului Uniunii în ceea ce privește achiziționarea de arme și muniții;

| (c) | solicită alocarea de fonduri de la bugetul UE pentru cheltuielile administrative care decurg din această decizie a Consiliului, inclusiv pentru personal; |
| --- | --- |

(c)

solicită alocarea de fonduri de la bugetul UE pentru cheltuielile administrative care decurg din această decizie a Consiliului, inclusiv pentru personal;

| (d) | invită Consiliul să le solicite statelor membre să suporte cheltuielile operaționale aferente punerii în aplicare a acestuia, inclusiv pentru echipamente și instruire; |
| --- | --- |

(d)

invită Consiliul să le solicite statelor membre să suporte cheltuielile operaționale aferente punerii în aplicare a acestuia, inclusiv pentru echipamente și instruire;

| (e) | observă că statele membre care nu participă la finanțarea unei acțiuni specifice sau a unei părți a acesteia ar putea să se abțină de la votul în Consiliu; |
| --- | --- |

(e)

observă că statele membre care nu participă la finanțarea unei acțiuni specifice sau a unei părți a acesteia ar putea să se abțină de la votul în Consiliu;

| (f) | solicită instituirea în cadrul Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) a unei divizii speciale noi responsabile pentru gestionarea acestui nou instrument, pentru a supraveghea furnizarea și utilizarea echipamentelor și instruirii, inclusiv măsurile adecvate de salvgardare și de diminuare a riscurilor; |
| --- | --- |

(f)

solicită instituirea în cadrul Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) a unei divizii speciale noi responsabile pentru gestionarea acestui nou instrument, pentru a supraveghea furnizarea și utilizarea echipamentelor și instruirii, inclusiv măsurile adecvate de salvgardare și de diminuare a riscurilor;

| (g) | consideră că furnizarea și utilizarea acestor echipamente și a instruirii ar trebui monitorizate de experții detașați de statele membre la această divizie pentru a informa VP/ÎR și supuse controlului Parlamentului și auditate de către Curtea de Conturi Europeană; |
| --- | --- |

(g)

consideră că furnizarea și utilizarea acestor echipamente și a instruirii ar trebui monitorizate de experții detașați de statele membre la această divizie pentru a informa VP/ÎR și supuse controlului Parlamentului și auditate de către Curtea de Conturi Europeană;

| 14. | consideră că sustenabilitatea, eficacitatea și vizibilitatea misiunilor civile și militare ale UE în Africa, în pofida gradului ridicat de implicare și de profesionalism al personalului lor, au fost, de asemenea, afectate în mod deosebit de lipsa de asumare a răspunderii la nivel local, de planurile de sustenabilitate și de echipamentele de bază din țările afectate, precum și de capacitatea acestora de a consolida capacitatea partenerilor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia și Consiliul să se asigure că utilizarea tuturor instrumentelor de finanțare este analizată pentru a aborda cauzele profunde ale conflictelor și pentru a sprijini dezvoltarea capacităților de securitate în țările africane afectate, în conformitate cu articolele 209 și 212 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și având în vedere crizele de securitate foarte grave din regiunea sahelo-sahariană și din Africa de Est; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută propunerea de a consolida principiul parteneriatului în relațiile Africa-UE, prevăzut în Comunicarea comună intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (JOIN(2020)0004); invită Comisia, în special VP/ÎR, să inițieze parteneriate bilaterale adaptate pentru transformare, care să acopere un set amplu de domenii, acordând prioritate securității și apărării; invită VP/ÎR să aducă un omagiu țărilor avansate în domeniul consolidării democrației și securității umane și să le invite să se alăture parteneriatelor bilaterale, pe principiul „mai mult pentru mai mult”; invită VP/ÎR, în plus față de parteneriatele bilaterale, să asiste consolidarea funcțiilor de securitate ale organizațiilor subregionale, precum ECOWAS, Comunitatea Africii de Est sau Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe (SADC); |
| --- | --- |

16.

| 17. | recomandă UE să aibă în vedere să își aducă contribuția la costurile operaționale și logistice ale operațiunilor de combatere a terorismului conduse de forțele armate naționale din Mauritania, Mali, Burkina Faso, Niger și Ciad, în cadrul operațiunilor de menținere a păcii din zona sahelo-sahariană și să adopte o abordare similară celei pentru finanțarea Forțelor comune G5 și a Misiunii Uniunii Africane în Somalia (AMISOM); observă, de asemenea, că EPF ar trebui să fie instrumentul adecvat pentru a realiza acest lucru; |
| --- | --- |

17.

| 18. | încurajează o discuție cu privire la oportunitatea de a aplica sau nu programelor de instruire existente aceleași facilități pentru achiziționarea de echipamente militare, inclusiv de armament, ca cele prevăzute în prezent pentru desfășurarea și pregătirea Forței comune a G5 Sahel, inclusiv sprijin financiar, dacă este necesar; |
| --- | --- |

18.

| 19. | recomandă ca orice finanțare a operațiunilor de consolidare a capacităților pentru țările africane să fie condiționată de prezentarea de către țara destinatară a unui plan de sprijin convenit în comun, cu termene rezonabile, care să fie realizat cu monitorizare de către UE, cu posibilitatea unor ajustări ulterioare, în funcție de evoluția situației, care să includă instruire cu privire la reforma sectorului de securitate, la drepturile omului, la dreptul internațional umanitar și la statul de drept; |
| --- | --- |

19.

| 20. | este profund îngrijorat de numărul mare de cazuri de abuzuri foarte grave împotriva drepturilor omului care au fost comise de forțele de securitate din Mali, astfel cum au fost investigate și raportate de Misiunea multidimensională integrată a Organizației Națiunilor Unite de stabilizare în Mali (MINUSMA); |
| --- | --- |

20.

| 21. | recunoaște rolul important pe care îl joacă Mali pentru stabilitatea din regiunea Sahel și împărtășește profunda îngrijorare a ECOWAS în ceea ce privește lovitura de stat din Mali din 18 august 2020; subliniază că cooperarea continuă cu comunitatea internațională, în special UE și ONU, și primirea în continuare de sprijin din partea acesteia pot fi realizate cu succes numai dacă se iau o serie de măsuri importante, și anume crearea unui sistem electoral bine pregătit, viabil, transparent și stabil, care să asigure alegeri credibile, libere și corecte și condiții competitive egale pentru partidele politice; susține că este necesar să se instituie un guvern de tranziție incluziv, care să includă toate grupurile politice și sociale și să urmărească să protejeze drepturile și libertățile constituționale ale tuturor cetățenilor, fără a pierde din vedere provocările actuale de natură socială, economică și în materie de securitate care impun luarea unor măsuri urgente pentru a răspunde cererilor legitime ale cetățenilor privind un dialog incluziv și constructiv cu privire la viitorul țării lor; sprijină SEAE în eforturile sale de a contribui la găsirea unei soluții pașnice și democratice, care să restabilească în cele din urmă stabilitatea durabilă și încrederea cetățenilor malieni în instituțiile lor și în administrația publică, care ar trebui să fie cu adevărat incluzive, lipsite de corupție și să ajute toți cetățenii să își realizeze aspirațiile de prosperitate, pace, dezvoltare, stabilitate și siguranță; |
| --- | --- |

21.

| 22. | remarcă Rapoartele de evaluare ale ONU privind asigurarea respectării legii și eforturile de asistență reparatorii pentru exploatarea și abuzurile sexuale comise de personalul Organizației Națiunilor Unite și cel asociat în cadrul operațiunilor de menținere a păcii; se declară profund șocat de amploarea alarmantă a acestor infracțiuni, precum și de imposibilitatea de a-i trage la răspundere pe autorii acestora; este șocat în egală măsură de acuzațiile de presupus abuz sexual asupra copiilor, formulate împotriva trupelor europene și ale ONU, în special în Republica Centrafricană în 2016, și solicită acțiunea justiției; îndeamnă ONU, statele membre ale UE și organele PSAC ale UE să cerceteze, să urmărească penal și să condamne, fără întârziere și cu cea mai mare hotărâre, personalul ONU, personalul național și pe cel al UE care a comis acte de violență sexuală; subliniază nevoia urgentă de a reforma structurile relevante în așa fel încât să se pună capăt impunității personalului ONU și UE, precum și prin crearea unor mecanisme funcționale și transparente de control și răspundere; consideră că este inacceptabil că, în prezent, acțiunile în justiție privind presupusele abuzuri rămân strict voluntare și depind de țările care contribuie cu trupe; este convins că astfel de crime grave ar putea fi reduse și prevenite și prin formare și educație; reamintește cu fermitate caracterul urgent al prevenirii unor astfel de infracțiuni și în viitor pentru a restabili încrederea populației locale în menținerea păcii la nivel internațional; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită ca formatul misiunilor de instruire EUTM Mali, EUTM RCA și EUTM Somalia să fie redefinit pentru a le adapta mai bine la nevoile reale ale forțelor armate ale țărilor beneficiare și la cele ale populațiilor acestora, prin:






  (a) | armonizarea metodelor de instruire și a normelor de procedură și de angajare, precum și asigurarea faptului că acestea sunt unice și adaptate la nevoile identificate în țară și includ formarea privind egalitatea de gen și drepturile femeilor, inclusiv agenda privind femeile, pacea și securitatea; |
| --- | --- | --- |

23.

(a)

armonizarea metodelor de instruire și a normelor de procedură și de angajare, precum și asigurarea faptului că acestea sunt unice și adaptate la nevoile identificate în țară și includ formarea privind egalitatea de gen și drepturile femeilor, inclusiv agenda privind femeile, pacea și securitatea;

| (b) | elaborarea și aplicarea unei politici globale în domeniul reformei sectorului de securitate, care să aibă în centru securitatea umană și care să plaseze nevoile în materie de securitate ale întregii populații în centrul tuturor componentelor; |
| --- | --- |

(b)

elaborarea și aplicarea unei politici globale în domeniul reformei sectorului de securitate, care să aibă în centru securitatea umană și care să plaseze nevoile în materie de securitate ale întregii populații în centrul tuturor componentelor;

| (c) | asigurarea faptului că instructorii sunt mandatați, în coordonare cu autoritățile militare locale, să selecteze soldați din rândul celor propuși de guvernele locale, să îi formeze pe aceștia pentru a le spori competențele, inclusiv prin cunoașterea dreptului internațional umanitar și a dreptului internațional al drepturilor omului și să îi supravegheze și însoțească pe teren după ce și-au încheiat formarea în scopul de a-i evalua și a împiedica dezmembrarea unităților și dispersarea soldaților; |
| --- | --- |

(c)

asigurarea faptului că instructorii sunt mandatați, în coordonare cu autoritățile militare locale, să selecteze soldați din rândul celor propuși de guvernele locale, să îi formeze pe aceștia pentru a le spori competențele, inclusiv prin cunoașterea dreptului internațional umanitar și a dreptului internațional al drepturilor omului și să îi supravegheze și însoțească pe teren după ce și-au încheiat formarea în scopul de a-i evalua și a împiedica dezmembrarea unităților și dispersarea soldaților;

| (d) | dotarea centrelor de formare cu echipament militar partajat și individual (dacă țara în cauză nu le furnizează), să garanteze că poate fi oferită o instruire adecvată după ce UE a pus în aplicare măsuri de salvgardare care garantează respectarea celor opt criterii din Poziția comună 944 atunci când transferă arme țărilor terțe, garantând controlul ulterior expedierii și al utilizării finale, pentru a preveni deturnări către grupuri armate, inclusiv către teroriști; |
| --- | --- |

(d)

dotarea centrelor de formare cu echipament militar partajat și individual (dacă țara în cauză nu le furnizează), să garanteze că poate fi oferită o instruire adecvată după ce UE a pus în aplicare măsuri de salvgardare care garantează respectarea celor opt criterii din Poziția comună 944 atunci când transferă arme țărilor terțe, garantând controlul ulterior expedierii și al utilizării finale, pentru a preveni deturnări către grupuri armate, inclusiv către teroriști;

| (e) | creșterea ratei de ocupare a posturilor atribuite misiunilor pentru a atenua problemele recurente; |
| --- | --- |

(e)

creșterea ratei de ocupare a posturilor atribuite misiunilor pentru a atenua problemele recurente;

| (f) | asigurarea faptului că instruirea corespunde realității operaționale, ceea ce înseamnă că ar trebui să includă mobilitatea și capacități de comandă și control; |
| --- | --- |

(f)

asigurarea faptului că instruirea corespunde realității operaționale, ceea ce înseamnă că ar trebui să includă mobilitatea și capacități de comandă și control;

| (g) | obținerea de beneficii de pe urma detașării expertizei militare necesare, în special în domeniul consilierii strategice; |
| --- | --- |

(g)

obținerea de beneficii de pe urma detașării expertizei militare necesare, în special în domeniul consilierii strategice;

| (h) | instituirea unui mecanism de monitorizare și de protecție a drepturilor omului, pentru a preveni încălcările acestora; |
| --- | --- |

(h)

instituirea unui mecanism de monitorizare și de protecție a drepturilor omului, pentru a preveni încălcările acestora;

| 24. | consideră că consolidarea dispozitivului anumitor misiuni (EUTM Somalia) pe componenta consultativă a structurilor comandamentelor forțelor locale ar permite exercitarea unei influențe semnificative atât asupra desfășurării operațiunilor, cât și în cadrul dispozitivului multilateral de asistență militară; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că UE ar trebui să instituie o supraveghere adecvată și să continue să efectueze evaluări periodice și revizuiri strategice eficiente ale misiunilor civile EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger, EUCAP Somalia și EUAM RCA, revizuind mandatul, bugetul și resursele umane aferente acestora și să continue să utilizeze sistemele de monitorizare din cadrul planului de punere în aplicare a misiunilor și să stabilească criterii de referință ca instrument cuprinzător de orientare; este convins că misiunile ar fi mai bine adaptate la evoluția situațiilor politice și în materie de securitate dacă ar fi adaptate la nevoile locale și dacă cooperarea cu partenerii locali ar fi intensificată și că acest lucru ar face ca acestea să devină și mai operaționale și mai eficiente și le-ar integra într-un efort de reformă a sectorului de securitate mai amplu în serviciul securității populației locale; solicită VP/ÎR și SEAE să răspundă Parlamentului în ceea ce privește raportul anual pe 2019 privind PSAC (12) , precum și evaluarea realizată de Parlament a misiunilor în Africa; reiterează criticile cu privire la lipsa de „indicatori adecvați pentru a monitoriza rezultatele misiunilor EUCAP Niger și EUCAP Mali și [la faptul] că monitorizarea și evaluarea activităților misiunii nu au fost adecvate și nu au fost adaptate [pentru a ține seama de] implicațiile acestora”; solicită VP/ÎR și SEAE să răspundă la evaluarea realizată de Parlament a constituirii unei forțe a EUTM Somalia; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că situația Somaliei în domeniul securității este foarte îngrijorătoare și că aceasta constituie un vector de destabilizare pe teritoriul întregului Corn al Africii și nu numai; consideră că Guvernul Federal al Somaliei nu este în măsură să își asume toate atribuțiile și că armata națională somaleză, în pofida progreselor recente, nu este încă în măsură să contracareze singură activitățile teroriste ale grupării al-Shabab; reamintește că armata somaleză urma să preia misiunea de la AMISOM în decembrie 2021; subliniază că realizarea acestui obiectiv necesită un program de asistență nou și cuprinzător și solicită UE să convină cu Uniunea Africană și cu Guvernul Somaliei asupra unei poziții în ceea ce privește mecanismul care trebuie pus în aplicare odată cu încheierea AMISOM; |
| --- | --- |

26.

| 27. | consideră că criza din Golf are ramificații serioase în Somalia, prin care EAU continuă să sprijine acțiuni explicite care subminează în mod direct beneficiile în materie de securitate și de politică obținute până în prezent în Somalia, creând dezbinare națională între Guvernul Federal din Somalia și statele membre federale (FMS) în aspecte legate de securitate, alegeri naționale și dezvoltare, și solicită ca astfel de acțiuni să înceteze imediat; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită semnatarilor malieni ai Acordului pentru pace și reconciliere în Mali, care a fost rezultatul Procesului de la Alger, să îl respecte și să îl pună în aplicare fără întârziere; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că Uniunea Europeană ar trebui să își continue sprijinul financiar acordat AMISOM prin intermediul APF în perioada de tranziție, să mențină prezența celor trei misiuni și operațiuni militare sau civile ale UE (ATALANTA, EUTM Somalia și EUCAP Somalia), dar revizuite, să sprijine instituțiile democratice, să continue procesul de instruire a armatei naționale și instituirea unor sectoare ale securității transparente, responsabile și controlate în mod democratic; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită statelor membre și UE să ajute Forța comună a G5 Sahel să devină operațională prin furnizarea de asistență financiară, precum și prin furnizarea de echipamente militare și de instruire, incluzând totodată măsuri de salvgardare și de atenuare, precum și consiliere în domeniile doctrinei, capacităților planificate și gestionării; subliniază că este necesară în acest sens o componentă polițienească solidă și credibilă; solicită partenerilor care și-au asumat angajamente la Conferința donatorilor de la Bruxelles din 22 februarie 2018 să le pună rapid în aplicare; |
| --- | --- |

30.

| 31. | consideră că statele africane trebuie să își asume responsabilitatea îndeplinirii atribuțiilor lor suverane pentru a stabiliza toate zonele care au fost eliberate de grupurile teroriste jihadiste, infracționale și armate, traficanți și bandiți, pentru a-și proteja cetățenii și prin furnizarea de servicii de bază (administrație, aprovizionare cu apă și electricitate, sănătate, justiție, educație); întrucât armata sau forțele de securitate ar trebui să asigure un mediu de securitate adecvat și serviciile de bază temporar până la preluarea funcției de către administrația civilă, solicită Uniunii Europene să își intensifice eforturile de sprijinire a statelor africane în vederea furnizării de servicii de bază; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sprijină solicitarea Uniunii Africane adresată Organizației Națiunilor Unite de a avea acces la contribuții evaluate ale ONU pentru misiuni sub conducere africană mandatate de Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că este necesară o coordonare cu țările din Africa de Nord, precum și o contribuție eficace la pace și reconciliere în Libia, pentru a o împiedica să devină un focar de răspândire a grupărilor jihadiste, teroriste, a grupurilor infracționale și a grupurilor armate, a traficului de arme și a traficului de persoane; încurajează, prin urmare, negocierile de pace în formatul 5 + 5 și invită toate țările să respecte spiritul Conferinței de la Berlin; își exprimă speranța că recentele semnale de încetare a focului și de pace din Libia se vor materializa; salută, în acest sens, inițiativele recente ale SEAE și ale VP/ÎR, în special vizita sa în Libia din 1 septembrie 2020, și subliniază că UE ar trebui să joace un rol de lider în procesul de mediere; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită UE să abordeze amenințările constante și în creștere la adresa protejării și a conservării patrimoniului cultural și să stopeze traficul de bunuri culturale, în special în zonele de conflict; |
| --- | --- |

34.

| 35. | consideră că cooperarea cu țările din Africa de Nord ar trebui să fie concepută în special în ceea ce privește schimbul de informații, instruirea militară și combaterea radicalizării, ținând seama de experiența dovedită a unora dintre acestea; |
| --- | --- |

35.

| 36. | consideră că o politică de securitate cuprinzătoare și pe termen mediu și lung pentru aceste regiuni ar trebui să se concentreze și asupra promovării rezilienței; |
| --- | --- |

36.

| 37. | salută și sprijină abordarea cuprinzătoare a Mauritaniei, care include o strategie bazată pe aspecte sociale și de dezvoltare, în ceea ce privește răspunsul său militar și de securitate; își exprimă solidaritatea cu Niger, Mali și Burkina Faso, țări care sunt profund afectate de terorism; felicită eforturile și sacrificiile făcute de comunitatea internațională, de Misiunea multidimensională integrată a Organizației Națiunilor Unite de stabilizare în Mali, de Forța de intervenție multinațională comună a Organizației Națiunilor Unite, de G5 și de forțele armate franceze (Operațiunea Barkhane), de celula regională de consiliere și coordonare (RACC) a UE, de EUCAP Sahel Mali și Niger, de EUTM Mali, de GAR-SI Sahel și de armata ciadiană, forța esențială în sectorul central și în cel estic al G5, care necesită sprijin special pentru batalioanele sale; solicită țărilor din G5 Sahel să urmărească reforme interne și să pună în aplicare pe deplin drepturile omului, buna guvernanță și responsabilitatea democratică, cu respectarea drepturilor omului și a normelor democratice; |
| --- | --- |

37.

| 38. | salută declarația comună din 28 aprilie 2020 a Președintelui Consiliului European, Charles Michel, și a Președintelui Republicii Islamice Mauritania, Mohamed Cheikh el Ghazouani, acesta din urmă fiind totodată președintele în exercițiu al G5 Sahel, prin care aceștia au reînnoit și au consolidat angajamentul cu privire la securitate, stabilitate și dezvoltare în Sahel în strânsă colaborare cu Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite, cu președintele Comisiei Uniunii Africane și cu președintele actual al ECOWAS; |
| --- | --- |

38.

| 39. | încurajează statele membre să sprijine operațiunile Barkhane și Takuba și misiunile Gazelle și New Nero și să coopereze cu acestea; subliniază importantele investiții umane și militare ale statelor membre care participă deja la acestea; insistă asupra necesității unei implicări europene mai puternice, dar aceasta nu poate înlocui obligația țărilor de a realiza reformele interne necesare pentru a asigura dezvoltarea durabilă și sectoarele de securitate; |
| --- | --- |

39.

| 40. | solicită UE să acorde o atenție deosebită răspândirii grupurilor armate teroriste, în special a terorismului islamist și extremismului wahhabist violent, în regiunile Sahel, Africa de Vest și Cornul Africii și să persiste în eforturile sale globale de combatere a jihadismului; având în vedere impactul strategic al acestor regiuni asupra stabilității și securității țărilor din vecinătatea sudică, asupra securității maritime și a presiunii certe asupra frontierelor externe europene, solicită modernizarea cooperării în materie de securitate și a programelor de ajutor cu țările în cauză; |
| --- | --- |

40.

| 41. | îndeamnă UE să realizeze o evaluare cuprinzătoare a JAES și a Comunicării comune a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” din 9 martie 2020 și să promoveze punerea în aplicare a concluziilor Consiliului din 20 aprilie 2015 privind Planul de acțiune regional pentru Sahel pentru perioada 2015-2020, din 16 martie 2015 privind Planul de acțiune UE-Golful Guineei pentru 2015-2020, din 25 iunie 2018 privind Cornul Africii/Marea Roșie și Sahel/Mali, precum și a Declarației de la Pau; |
| --- | --- |

41.

| 42. | cere o protecție suplimentară și sprijin pentru autoritățile, comunitățile și organizațiile din domeniul educației care operează pe teren, încercând să găsească oportunități alternative de învățare în centre comunitare și să implice mii de copii din Africa de Vest și Sahel în programe educaționale și de formare a competențelor; |
| --- | --- |

42.

Buna guvernanță și dezvoltarea durabilă

| 43. | afirmă că nu poate exista o strategie de securitate fără o acțiune comună în domeniul umanitar și al dezvoltării sustenabile; reamintește diversele cauze profunde ale terorismului și ale conflictelor armate; solicită susținerea capitalului uman și a dezvoltării umane, pentru a răspunde nevoilor celor mai vulnerabile comunități și a dezvolta capacitatea de reziliență a persoanelor; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră că Uniunea Europeană ar trebui să se asigure că planurile de dezvoltare durabilă sunt adaptate contextului și multisectoriale și oferă o soluție globală la provocările regiunii în cauză; subliniază că o abordare integrată a păcii, securității și dezvoltării durabile necesită implicarea semnificativă a actorilor societății civile locale, în special a femeilor și a tinerilor, reamintind, în același timp, rolul seniorilor și al liderilor tradiționali din societățile sahelo-sahariene; este de părere că aceste planuri trebuie să fie conforme principiilor eficienței ajutorului reafirmate în Consensul european privind dezvoltarea, adoptate de administrație în acord cu comunitățile locale beneficiare și puse în aplicare cu participarea societății civile locale și a organizațiilor umanitare, pentru a asigura o coordonare, transparență și asumare a responsabilității eficace; |
| --- | --- |

44.

| 45. | insistă asupra importanței parteneriatului cu ONU, a cooperării cu alte instituții internaționale, în special cu Uniunea Africană, precum și a dialogului cu alte organizații regionale și subregionale; |
| --- | --- |

45.

| 46. | consideră că o cooperare semnificativă între UE și Africa în domeniul securității trebuie să se bazeze pe dezvoltarea durabilă și, în special, să se concentreze pe:






  (a) | consolidarea democrației prin asigurarea unor sisteme de guvernanță responsabile și democratice, prin control parlamentar eficient, precum și instituții democratice și statul de drept, care să garanteze toate libertățile societății civile; |
| --- | --- | --- |

46.

(a)

consolidarea democrației prin asigurarea unor sisteme de guvernanță responsabile și democratice, prin control parlamentar eficient, precum și instituții democratice și statul de drept, care să garanteze toate libertățile societății civile;

| (b) | încheierea conflictelor și prevenirea reapariției lor, abordând în același timp cauzele profunde ale acestora, pentru a obține pacea și securitatea de lungă durată; |
| --- | --- |

(b)

încheierea conflictelor și prevenirea reapariției lor, abordând în același timp cauzele profunde ale acestora, pentru a obține pacea și securitatea de lungă durată;

| (c) | elaborarea unor politici care să se concentreze în mod deosebit asupra tinerilor și să promoveze dezvoltarea economică și crearea de locuri de muncă; în acest context, subliniază necesitatea de a implica tinerii în procesele politice, economice și de promovare a păcii; |
| --- | --- |

(c)

elaborarea unor politici care să se concentreze în mod deosebit asupra tinerilor și să promoveze dezvoltarea economică și crearea de locuri de muncă; în acest context, subliniază necesitatea de a implica tinerii în procesele politice, economice și de promovare a păcii;

| (d) | susținerea planurilor de acțiune preventive de stabilizare; |
| --- | --- |

(d)

susținerea planurilor de acțiune preventive de stabilizare;

| (e) | capacitarea femeilor prin recunoașterea calității lor de agenți ai schimbării în comunitățile africane, consolidând oportunitățile lor educaționale și economice, promovarea participării lor la instituțiile locale și naționale și la luarea deciziilor, precum și promovarea rolului lor în edificarea păcii, prevenirea și medierea conflictelor și combaterea violenței sexuale împotriva femeilor și fetelor; |
| --- | --- |

(e)

capacitarea femeilor prin recunoașterea calității lor de agenți ai schimbării în comunitățile africane, consolidând oportunitățile lor educaționale și economice, promovarea participării lor la instituțiile locale și naționale și la luarea deciziilor, precum și promovarea rolului lor în edificarea păcii, prevenirea și medierea conflictelor și combaterea violenței sexuale împotriva femeilor și fetelor;

| (f) | asigurarea unor servicii de bază, cum ar fi sănătatea, securitatea alimentară, accesul la apă, salubritate și igienă, locuințe și sisteme de protecție socială, sprijin și protecție pentru sănătatea mintală, educația și susținerea populației strămutate, pentru a spori încrederea cetățenilor în stat; |
| --- | --- |

(f)

asigurarea unor servicii de bază, cum ar fi sănătatea, securitatea alimentară, accesul la apă, salubritate și igienă, locuințe și sisteme de protecție socială, sprijin și protecție pentru sănătatea mintală, educația și susținerea populației strămutate, pentru a spori încrederea cetățenilor în stat;

| (g) | asigurarea securității și a stabilității administrative și juridice; |
| --- | --- |

(g)

asigurarea securității și a stabilității administrative și juridice;

| (h) | eradicarea sărăciei, a impunității și a corupției; |
| --- | --- |

(h)

eradicarea sărăciei, a impunității și a corupției;

| (i) | combaterea efectelor schimbărilor climatice, luând în considerare măsurile de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea pentru a asigura că mijloacele de subzistență devin rezistente în mod sustenabil la amenințările de mediu; |
| --- | --- |

(i)

combaterea efectelor schimbărilor climatice, luând în considerare măsurile de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea pentru a asigura că mijloacele de subzistență devin rezistente în mod sustenabil la amenințările de mediu;

| (j) | respectarea statului de drept și promovarea dezvoltării durabile și a drepturilor omului fără discriminare, libertatea de exprimare, libertatea mass-mediei, libertatea de asociere și consolidarea sprijinului structural pentru societatea civilă și mass-media independentă; |
| --- | --- |

(j)

respectarea statului de drept și promovarea dezvoltării durabile și a drepturilor omului fără discriminare, libertatea de exprimare, libertatea mass-mediei, libertatea de asociere și consolidarea sprijinului structural pentru societatea civilă și mass-media independentă;

| (k) | promovarea practicilor agricole sustenabile, precum agroecologia, sprijinirea micilor producători și fermieri și punerea în aplicare a unei legături nutriționale pentru a aborda toate formele de malnutriție în toate contextele și a continua finanțarea activităților care corelează intervențiile umanitare cu cele pentru dezvoltare în vederea abordării cauzelor fundamentale; |
| --- | --- |

(k)

promovarea practicilor agricole sustenabile, precum agroecologia, sprijinirea micilor producători și fermieri și punerea în aplicare a unei legături nutriționale pentru a aborda toate formele de malnutriție în toate contextele și a continua finanțarea activităților care corelează intervențiile umanitare cu cele pentru dezvoltare în vederea abordării cauzelor fundamentale;

| 47. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că actualele provocări în materie de securitate din Africa, adăugate la inegalitățile persistente, la lipsa de oportunități pentru tineri și la o guvernanță deficitară, ar putea încuraja migrația și ar putea duce la strămutarea semnificativă a populației, subminând statele din Africa de Nord și afectând Europa și ducând la o criză umanitară de amploare; recunoaște impactul conflictelor, al sărăciei, al inegalităților și al schimbărilor climatice asupra strămutărilor forțate și îndeamnă Uniunea Europeană să faciliteze migrația reglementară, sigură și demnă; subliniază, prin urmare, importanța intensificării cooperării dintre UE și regiunea Sahel în special, pentru a aborda această chestiune importantă, reamintind totodată practica acceptată de a se abține de la aplicarea condiționalității la ajutorul umanitar legat de acțiunile din domeniul migrației în regiune; |
| --- | --- |

47.

| 48. | salută strategia UE pentru Cornul Africii, care include nu numai politica umanitară și de securitate, ci și o politică de dezvoltare pe termen mai lung și obiectivele de dezvoltare ale mileniului; subliniază importanța acestei viziuni pe termen lung a politicii de dezvoltare și îndeamnă Comisia și statele membre să își coordoneze politicile în această privință și să utilizeze o programare comună pentru diversele țări și pentru regiune în cel mai scurt timp posibil; |
| --- | --- |

48.

| 49. | solicită punerea în aplicare a Rezoluției Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind tineretul, pacea și securitatea în cooperarea UE-Africa în materie de securitate; |
| --- | --- |

49.

| 50. | îndeamnă UE să promoveze punerea în aplicare eficientă a Agendei ONU privind femeile, pacea și securitatea în toate domeniile de acțiune externă a UE, inclusiv o perspectivă de gen privind principalele domenii de politică ale parteneriatului strategic UE-Uniunea Africană în domeniul securității; |
| --- | --- |

50.

| 51. | consideră că UE ar trebui să își consolideze colaborarea cu parlamentele naționale, inclusiv cu comisiile pentru securitate și apărare, pentru a îmbunătăți funcțiile vitale de supraveghere aferente intervențiilor naționale și externe în domeniul securității; |
| --- | --- |

51.

| 52. | îndeamnă toți actorii militari din Sahel să respecte dreptul internațional umanitar și să pună în aplicare un răspuns cuprinzător, care să se focalizeze pe atenuarea suferinței părților celor mai vulnerabile ale populației, în special considerând protecția civililor drept un indicator-cheie al succesului oricărei strategii integrate de securitate; subliniază că este important să se asigure că punerea în aplicare a tuturor operațiunilor de securitate nu agravează situația umanitară; solicită tuturor actorilor din domeniul securității să monitorizeze impactul operațiunilor lor militare și al măsurilor lor de securitate asupra accesului la servicii, inclusiv la alimente și nutriție, și asupra strămutării forțate, pentru a reduce la minim efectele negative ale acestora asupra nevoilor umanitare; |
| --- | --- |

52.

| 53. | consideră că este esențial să se acorde o asistență extraordinară și cuprinzătoare regiunilor în cauză, având în vedere provocarea extraordinară pe care o reprezintă pandemia de COVID-19, să se garanteze continuitatea din punct de vedere operațional a misiunilor și a operațiunilor PSAC, oferind, de asemenea, un sprijin sub forma consilierii forțelor armate locale, pentru a putea face față acestei epidemii, să se consolideze acțiunile pentru dezvoltare ale UE în aceste regiuni, care pot juca un rol important în reducerea impactului crizei sanitare și să se ofere ajutor umanitar esențial, demonstrând flexibilitate și adaptabilitate la situația existentă; salută decizia adoptată în mod unanim de către G20 de a suspenda plata datoriei de către țările cele mai sărace; |
| --- | --- |

53.

| 54. | recomandă ca UE, împreună cu Fondul Monetar Internațional, Banca Mondială și Banca Africană de Dezvoltare, să intervină la nivel financiar pentru a contribui la controlul datoriei și la plata dobânzii; solicită explorarea tuturor posibilităților, în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale financiare, pentru reducerea, suspendarea și sustenabilitatea datoriilor țărilor africane; |
| --- | --- |

54.

| 55. | recomandă țărilor în cauză să își asume pe deplin responsabilitatea lor juridică internațională și să adopte toate măsurile necesare pentru a asigura răspunderea pentru actele de încălcare a dreptului internațional umanitar comise de toate părțile, să permită accesul liber la ajutorul umanitar și la serviciile de bază pentru persoanele aflate în situații dificile, inclusiv pentru cele care locuiesc în teritorii aflate în afara controlului guvernamental, să evite orice risc de deviere a ajutorului umanitar și să facă posibile negocierile cu toate părțile la conflict privind accesul umanitar, și subliniază că este important ca acordarea ajutorului umanitar să fie percepută ca neutră și imparțială și să se garanteze siguranța lucrătorilor umanitari; |
| --- | --- |

55.

| 56. | salută propunerea de a consolida principiul multilateralismului în relațiile dintre Africa și UE, stabilit în Comunicarea comună intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa”; consideră că China comunistă și Rusia autoritară au urmat abordări diferite referitoare la țările africane, care se opun eforturilor UE; îndeamnă Comisia să îmbunătățească eforturile publice de diplomație și dialogul cu Uniunea Africană, guverne, parlamente și societățile civile pentru a explica mai bine sprijinul UE în domeniul securității în Africa ca o contribuție la strategia africană de dezvoltare 2063; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  JO L 54 I, 26.2.2020, p. 9.

(2)  JO C 440, 30.12.2015, p. 38.

(3)  JO C 86, 6.3.2018, p. 33.

(4)  JO C 118, 8.4.2020, p. 113.

(5)  JO L 130, 19.5.2017, p. 1.

(6)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 56.

(7)  JO C 419, 16.12.2015, p. 153.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0158.

(9)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0009.

(10)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0008.

(11)  JOIN(2015)0017.

(12)  Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2020 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune – raport anual (Texte adoptate, P9_TA(2020)0009).

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/39 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/39

---

P9_TA(2020)0217

Neformularea de obiecții la o măsură de punere în aplicare: modificarea Standardului Internațional de Raportare Financiară 16

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecții la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului, în ceea ce privește Standardul Internațional de Raportare Financiară 16 (D067917/01 – 2020/2712(RPS))

(2021/C 385/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de regulament al Comisiei (D067917/01, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de regulament al Comisiei (D067917/01,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 iulie 2002 privind aplicarea standardelor internaționale de contabilitate (1), în special articolul 3 alineatul (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 iulie 2002 privind aplicarea standardelor internaționale de contabilitate (1), în special articolul 3 alineatul (1),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei din 8 iulie 2020 prin care aceasta solicită Parlamentului să declare că nu va formula obiecții la proiectul de regulament, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei din 8 iulie 2020 prin care aceasta solicită Parlamentului să declare că nu va formula obiecții la proiectul de regulament,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 2 septembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 2 septembrie 2020,

| — | având în vedere articolul 5a din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a modalităților de exercitare a competențelor de executare conferite Comisiei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5a din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a modalităților de exercitare a competențelor de executare conferite Comisiei (2),

| — | având în vedere articolul 112 alineatul (4) litera (d) și articolul 111 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 112 alineatul (4) litera (d) și articolul 111 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare,

| A. | întrucât Consiliul pentru Standarde Internaționale de Contabilitate (IASB) a publicat concesii legate de COVID-19 privind chiria [modificări la standardul internațional de raportare financiară (IFRS) 16 – Chirii] la 28 mai 2020; întrucât modificările IFRS 16 prevăd o scutire operațională opțională, temporară, legată de COVID-19 pentru locatarii care beneficiază de suspendarea plății chiriei, fără a submina relevanța și utilitatea informațiilor financiare raportate de întreprinderi; |
| --- | --- |

A.

întrucât Consiliul pentru Standarde Internaționale de Contabilitate (IASB) a publicat concesii legate de COVID-19 privind chiria [modificări la standardul internațional de raportare financiară (IFRS) 16 – Chirii] la 28 mai 2020; întrucât modificările IFRS 16 prevăd o scutire operațională opțională, temporară, legată de COVID-19 pentru locatarii care beneficiază de suspendarea plății chiriei, fără a submina relevanța și utilitatea informațiilor financiare raportate de întreprinderi;

| B. | întrucât Grupul Consultativ European pentru Raportare Financiară (EFRAG) a înaintat Comisiei un aviz favorabil cu privire modificările la IFRS 16 la 2 iunie 2020; |
| --- | --- |

B.

întrucât Grupul Consultativ European pentru Raportare Financiară (EFRAG) a înaintat Comisiei un aviz favorabil cu privire modificările la IFRS 16 la 2 iunie 2020;

| C. | întrucât Comisia a concluzionat că modificările la IFRS 16 îndeplinesc criteriile tehnice de adoptare, așa cum se prevede la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002; |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia a concluzionat că modificările la IFRS 16 îndeplinesc criteriile tehnice de adoptare, așa cum se prevede la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002;

| D. | întrucât Comitetul de reglementare contabilă a emis un aviz favorabil cu privire la modificările IFRS 16 la 2 iulie 2020; |
| --- | --- |

D.

întrucât Comitetul de reglementare contabilă a emis un aviz favorabil cu privire la modificările IFRS 16 la 2 iulie 2020;

| E. | întrucât IASB a stabilit data de 1 iunie 2020 ca dată a intrării în vigoare a acestor modificări ale IFRS 16, permițându-se aplicarea anticipată a acestora; întrucât dispozițiile regulamentului de modificare ar trebui să se aplice retroactiv pentru a asigura securitatea juridică pentru emitenții în cauză și pentru a asigura coerența cu alte standarde de contabilitate, așa cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei din 3 noiembrie 2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (3); întrucât consultările efectuate de EFRAG și de serviciile Comisiei au evidențiat un interes puternic pentru aplicarea anticipată a situațiilor financiare semestriale pentru perioadele care se încheie la 30 iunie 2020, |
| --- | --- |

E.

întrucât IASB a stabilit data de 1 iunie 2020 ca dată a intrării în vigoare a acestor modificări ale IFRS 16, permițându-se aplicarea anticipată a acestora; întrucât dispozițiile regulamentului de modificare ar trebui să se aplice retroactiv pentru a asigura securitatea juridică pentru emitenții în cauză și pentru a asigura coerența cu alte standarde de contabilitate, așa cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei din 3 noiembrie 2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (3); întrucât consultările efectuate de EFRAG și de serviciile Comisiei au evidențiat un interes puternic pentru aplicarea anticipată a situațiilor financiare semestriale pentru perioadele care se încheie la 30 iunie 2020,

| 1. | declară că nu are obiecții cu privire la proiectul de regulament al Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Comisiei și, spre informare, Consiliului. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 243, 11.9.2002, p. 1.

(2)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

(3)  JO L 320, 29.11.2008, p. 1.

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/40

---

P9_TA(2020)0221

Punerea în aplicare a Acordului de asociere UE-Georgia

Rezoluția Parlamentului European din 16 septembrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de asociere UE-Georgia (2019/2200(INI))

(2021/C 385/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 8 și titlul V, în special articolele 21, 22, 36 și 37 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), precum și partea a cincea din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 8 și titlul V, în special articolele 21, 22, 36 și 37 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), precum și partea a cincea din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Acordul de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte, care a intrat pe deplin în vigoare la 1 iulie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte, care a intrat pe deplin în vigoare la 1 iulie 2016,

| — | având în vedere Rezoluțiile sale anterioare din 14 noiembrie 2018 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de asociere UE-Georgia (1), din 14 iunie 2018 referitoare la teritoriile ocupate georgiene la zece ani de la invazia rusă (2), din 14 martie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de acordare a unei asistențe macrofinanciare suplimentare Georgiei (3), din 21 ianuarie 2016 referitoare la acordurile de asociere/zonele de liber schimb aprofundat și cuprinzător cu Georgia, Republica Moldova și Ucraina (4) și din 18 decembrie 2014 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile sale anterioare din 14 noiembrie 2018 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de asociere UE-Georgia (1), din 14 iunie 2018 referitoare la teritoriile ocupate georgiene la zece ani de la invazia rusă (2), din 14 martie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de acordare a unei asistențe macrofinanciare suplimentare Georgiei (3), din 21 ianuarie 2016 referitoare la acordurile de asociere/zonele de liber schimb aprofundat și cuprinzător cu Georgia, Republica Moldova și Ucraina (4) și din 18 decembrie 2014 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte (5),

| — | având în vedere rezultatele celei de a cincea reuniuni a Consiliului de asociere dintre UE și Georgia, care a avut loc la 5 martie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele celei de a cincea reuniuni a Consiliului de asociere dintre UE și Georgia, care a avut loc la 5 martie 2019,

| — | având în vedere declarația finală și recomandările formulate în cadrul celei de-a opta reuniuni a Comitetului parlamentar de asociere UE-Georgia, desfășurată la 27 și 28 martie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația finală și recomandările formulate în cadrul celei de-a opta reuniuni a Comitetului parlamentar de asociere UE-Georgia, desfășurată la 27 și 28 martie 2019,

| — | având în vedere declarațiile comune ale întâlnirilor la nivel înalt ale Parteneriatului Estic, în special cea din 24 noiembrie 2017 de la Bruxelles, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile comune ale întâlnirilor la nivel înalt ale Parteneriatului Estic, în special cea din 24 noiembrie 2017 de la Bruxelles,

| — | având în vedere declarația comună a celei de a șasea reuniuni a Platformei societății civile UE-Georgia din 20 februarie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a celei de a șasea reuniuni a Platformei societății civile UE-Georgia din 20 februarie 2020,

| — | având în vedere rezultatul celei de a treia reuniuni la nivel înalt a dialogului strategic privind securitatea UE-Georgia din 25 octombrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatul celei de a treia reuniuni la nivel înalt a dialogului strategic privind securitatea UE-Georgia din 25 octombrie 2019,

| — | având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 6 februarie 2020 privind Raportul de punere în aplicare a asocierii privitor la Georgia (SWD(2020)0030), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 6 februarie 2020 privind Raportul de punere în aplicare a asocierii privitor la Georgia (SWD(2020)0030),

| — | având în vedere Memorandumul de înțelegere și Declarația comună privind alegerile parlamentare din 2020 semnate de partidul aflat la putere și partidele de opoziție din Georgia la 8 martie 2020; |
| --- | --- |

—

având în vedere Memorandumul de înțelegere și Declarația comună privind alegerile parlamentare din 2020 semnate de partidul aflat la putere și partidele de opoziție din Georgia la 8 martie 2020;

| — | având în vedere avizul Comisiei de la Veneția din 19 iunie 2017 referitor la proiectul de constituție revizuită a Georgiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei de la Veneția din 19 iunie 2017 referitor la proiectul de constituție revizuită a Georgiei,

| — | având în vedere avizul final al Comisiei de la Veneția din 19 martie 2018 privind reforma constituțională a Georgiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul final al Comisiei de la Veneția din 19 martie 2018 privind reforma constituțională a Georgiei,

| — | având în vedere raportul final al misiunii de observare a alegerilor a Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) al OSCE din 28 februarie 2019 privind alegerile prezidențiale din Georgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al misiunii de observare a alegerilor a Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) al OSCE din 28 februarie 2019 privind alegerile prezidențiale din Georgia,

| — | având în vedere avizul de urgență al Comisiei de la Veneția din 16 aprilie 2019 privind selectarea și numirea judecătorilor Curții Supreme din Georgia și al doilea raport al ODIHR din 9 ianuarie 2020 privind desemnarea și numirea judecătorilor Curții Supreme din Georgia; |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul de urgență al Comisiei de la Veneția din 16 aprilie 2019 privind selectarea și numirea judecătorilor Curții Supreme din Georgia și al doilea raport al ODIHR din 9 ianuarie 2020 privind desemnarea și numirea judecătorilor Curții Supreme din Georgia;

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) și anexa 3 din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) și anexa 3 din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru comerț internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru comerț internațional,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0136/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0136/2020),

| A. | întrucât Georgia și UE, în calitate de parteneri asociați, se angajează să promoveze asocierea politică și integrarea economică bazate pe valori și principii comune, cum ar fi democrația, drepturile omului și libertățile fundamentale, statul de drept și buna guvernare; întrucât societatea georgiană continuă să manifeste un sprijin ferm față de aspirațiile europene ale țării și de apropiere a acesteia de UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât Georgia și UE, în calitate de parteneri asociați, se angajează să promoveze asocierea politică și integrarea economică bazate pe valori și principii comune, cum ar fi democrația, drepturile omului și libertățile fundamentale, statul de drept și buna guvernare; întrucât societatea georgiană continuă să manifeste un sprijin ferm față de aspirațiile europene ale țării și de apropiere a acesteia de UE;

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 49 din TUE și în concordanță cu Declarația de la Roma din 25 martie 2017, orice stat european poate solicita să devină membru al UE, cu condiția respectării criteriilor de la Copenhaga; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 49 din TUE și în concordanță cu Declarația de la Roma din 25 martie 2017, orice stat european poate solicita să devină membru al UE, cu condiția respectării criteriilor de la Copenhaga;

| C. | întrucât prin intrarea în vigoare a Constituției revizuite, în decembrie 2018, s-a încheiat tranziția Georgiei către un regim parlamentar deplin; întrucât s-au înregistrat progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a Acordului de asociere dintre UE și Georgia (AA), care presupune trecerea la un sistem electoral în întregime proporțional începând cu 2024; |
| --- | --- |

C.

întrucât prin intrarea în vigoare a Constituției revizuite, în decembrie 2018, s-a încheiat tranziția Georgiei către un regim parlamentar deplin; întrucât s-au înregistrat progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a Acordului de asociere dintre UE și Georgia (AA), care presupune trecerea la un sistem electoral în întregime proporțional începând cu 2024;

| D. | întrucât Georgia și-a menținut angajamentul de a pune în aplicare Acordul de asociere și Zona de liber schimb aprofundat și cuprinzător (ZLSAC) și se aliniază în continuare la acquis-ul UE, precum și la standardele UE, ceea ce aduce beneficii din ce în ce mai mari; |
| --- | --- |

D.

întrucât Georgia și-a menținut angajamentul de a pune în aplicare Acordul de asociere și Zona de liber schimb aprofundat și cuprinzător (ZLSAC) și se aliniază în continuare la acquis-ul UE, precum și la standardele UE, ceea ce aduce beneficii din ce în ce mai mari;

| E. | întrucât continuă încercările de a destabiliza Georgia, printre altele, prin punerea în aplicare a așa-numitelor „tratate” între Federația Rusă și regiunile georgiene Abhazia și Oseția de Sud, prin închiderea, începând din august 2019, a punctelor de trecere din apropierea liniei de demarcație administrativă din regiunea Oseția de Sud, prin transformarea într-o măsură tot mai mare a liniei de demarcație administrativă într-o adevărată frontieră și prin desfășurarea unor așa-numite „alegeri prezidențiale” în Abhazia în martie 2020; |
| --- | --- |

E.

întrucât continuă încercările de a destabiliza Georgia, printre altele, prin punerea în aplicare a așa-numitelor „tratate” între Federația Rusă și regiunile georgiene Abhazia și Oseția de Sud, prin închiderea, începând din august 2019, a punctelor de trecere din apropierea liniei de demarcație administrativă din regiunea Oseția de Sud, prin transformarea într-o măsură tot mai mare a liniei de demarcație administrativă într-o adevărată frontieră și prin desfășurarea unor așa-numite „alegeri prezidențiale” în Abhazia în martie 2020;

| F. | întrucât dialogul recent, facilitat de UE și SUA, dintre partidul aflat la putere și partidele din opoziție a dus la redactarea unui Memorandum de înțelegere și a unei declarații comune, semnate de toate partidele importante la 8 martie 2020, ceea ce reprezintă un pas crucial în direcția reducerii polarizării mediului politic din Georgia și normalizării acestuia în perioada premergătoare alegerilor parlamentare din octombrie 2020; |
| --- | --- |

F.

întrucât dialogul recent, facilitat de UE și SUA, dintre partidul aflat la putere și partidele din opoziție a dus la redactarea unui Memorandum de înțelegere și a unei declarații comune, semnate de toate partidele importante la 8 martie 2020, ceea ce reprezintă un pas crucial în direcția reducerii polarizării mediului politic din Georgia și normalizării acestuia în perioada premergătoare alegerilor parlamentare din octombrie 2020;

| G. | întrucât reformele din sectorul justiției rămân modeste, iar numirea pe viață, a 14 judecători ai Curții Supreme, efectuată recent, s-a făcut în mod netransparent, îndepărtându-se de criteriile obiectivității și meritului și demonstrând influența unor practici politici partizane; întrucât votul în plen privind numirile judecătorilor a avut loc în contextul unei crize politice, a boicotului din partea opoziției, a unor apeluri masive de amânare și a unor perturbări grave în comisie și în plen; |
| --- | --- |

G.

întrucât reformele din sectorul justiției rămân modeste, iar numirea pe viață, a 14 judecători ai Curții Supreme, efectuată recent, s-a făcut în mod netransparent, îndepărtându-se de criteriile obiectivității și meritului și demonstrând influența unor practici politici partizane; întrucât votul în plen privind numirile judecătorilor a avut loc în contextul unei crize politice, a boicotului din partea opoziției, a unor apeluri masive de amânare și a unor perturbări grave în comisie și în plen;

| 1. | salută aprofundarea continuă a relațiilor dintre UE și Georgia și sprijinul ferm de care se bucură calea integrării europene și euro-atlantice pe care a ales-o Georgia în rândul întregului spectru politic și al societății în ansamblul său; ia act de progresele înregistrate în punerea în aplicare a reformelor cuprinzătoare, care au făcut din Georgia un partener-cheie al UE în regiune, și reiterează necesitatea de a continua implementarea și monitorizarea reformelor în cadrul acordului de asociere (AA) și al Acordului de liber schimb aprofundat și cuprinzător (ALSAC); reamintește că cooperarea mai robustă și asistența UE se bazează pe principiul „mai mult pentru mai mult” și sunt condiționate de continuarea reformei în ceea ce privește, în special, democrația și statul de drept, inclusiv un sistem de control și echilibru în instituții, independența sistemului judiciar și reforma electorală; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își reiterează sprijinul deplin pentru suveranitatea și integralitatea teritorială a Georgiei în cadrul frontierelor sale recunoscute la nivel internațional și își reafirmă angajamentul de a contribui în continuare la soluționarea pașnică a conflictului dintre Rusia și Georgia, inclusiv prin intermediul RSUE pentru Caucazul de Sud și criza din Georgia, al copreședinției dezbaterilor internaționale de la Geneva, al acțiunii misiunii de monitorizare a Uniunii Europene (EUMM) și al politicii de nerecunoaștere și de dialog; condamnă cu fermitate ocuparea ilegală a regiunilor georgiene Abhazia și Oseția de Sud de către Federația Rusă și instalarea ilegală de garduri de sârmă ghimpată și a altor obstacole artificiale („frontierizare”) de-a lungul liniei de demarcație administrativă de către actorii de securitate din Rusia și cei de facto din Osetia de Sud și subliniază că trebuie să se pună capăt acestor încălcări ale dreptului internațional; solicită ca autoritățile de facto din Abhazia și din regiunea Oseția de Sud să redeschidă fără întârziere punctele de trecere închise și să nu mai restrângă libertatea de circulație în aceste regiuni; îl invită pe Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să denunțe aceste practici; subliniază că AA vizează întreg teritoriul Georgiei, inclusiv regiunile sale ocupate, și este menit să aducă avantaje întregii sale populații; invită Federația Rusă să își îndeplinească obligațiile care îi revin în temeiul acordului de încetare a focului din 12 august 2008 mediat de UE, și anume să își retragă toate forțele militare din teritoriile georgiene ocupate și să îi permită misiunii de monitorizare a UE (EUMM) accesul neîngrădit la întregul teritoriu al țării; îi solicită, în acest sens, Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) să comunice în mod clar dispozițiile care nu au fost încă îndeplinite de Federația Rusă; solicită Comisiei și SEAE să își intensifice eforturile în vederea soluționării pașnice a conflictului, prin utilizarea tuturor instrumentelor diplomatice, inclusiv prin intermediul EUMM și al reprezentantului special al UE pentru Caucazul de Sud și criza din Georgia, să sprijine în continuare pachetul parlamentului georgian intitulat „Un pas către un viitor mai bun”, precum și să promoveze contactele interpersonale și măsurile de consolidare a încrederii; salută eforturile Georgiei de a promova relații de bună vecinătate și o cooperare constructivă între țările din Caucazul de Sud; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută reacția, apreciată la nivel internațional, a populației georgiene și a autorităților publice la izbucnirea epidemiei de COVID-19 și scoate în evidență măsurile eficace de prevenție luate de personalul medical și de autoritățile guvernamentale, ceea ce a dus la reducerea sarcinii asupra sistemului de sănătate din Georgia și la atenuarea efectelor negative asupra economiei; felicită cetățenii georgieni pentru că, atunci când s-au confruntat cu dificultăți economice și sociale, au respectat aceste măsuri; încurajează generarea de investiții pentru a îmbunătăți calitatea asistenței medicale și a asigura accesul egal la aceasta; salută faptul că UE a alocat subvenții în cuantum de 183 milioane EUR pentru Georgia, pentru a răspunde la criza provocată de COVID-19, și de 150 milioane EUR în împrumuturi pentru consolidarea stabilității sale macroeconomice și pentru a permite canalizarea resurselor către protejarea cetățenilor, atenuarea consecințelor socioeconomice extrem de grave ale pandemiei și intensificarea cooperării cu UE în ceea ce privește reziliența în materie de sănătate publică, inclusiv schimbul de bune practici și colaborarea cu societatea civilă în vederea stabilirii unor strategii pentru combaterea epidemiilor care să se concentreze asupra grupurilor celor mai vulnerabile; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută faptul că cetățenii georgieni au efectuat 900 000 de vizite fără viză în țările din spațiul Schengen și în țările asociate spațiului Schengen, începând din martie 2017; ia act de numărul tot mai mare de solicitări de azil nefondate depuse de cetățeni georgieni și invită toate statele membre să recunoască Georgia ca țară de origine sigură pentru a accelera prelucrarea acestor cereri și readmisia; subliniază importanța punerii în aplicare continue a criteriilor de liberalizare a vizelor de către Georgia și a unei cooperări sporite între autoritățile judiciare și agențiile de aplicare a legii din Georgia și statele membre în vederea reducerii criminalității transfrontaliere, în special a traficului de ființe umane și a traficului de droguri ilegale; salută întărirea cooperării internaționale în materie de aplicare a legii dintre Georgia și Europol; |
| --- | --- |

4.

| 5. | evidențiază rolul de partener de încredere al UE și de contribuitor important la misiunile și operațiile PSAC și NATO jucat de Georgia; invită Consiliul și SEAE să colaboreze în continuare cu Georgia în domeniul PSAC, în special având în vedere interesul Georgiei de a discuta posibilitatea de a participa la proiectele PESCO, precum și să dezvolte cooperarea cu agențiile pertinente ale UE, atunci când acest lucru este de interes reciproc, atât pentru UE, cât și pentru Georgia; |
| --- | --- |

5.

Dialogul politic și alegerile parlamentare

| 6. | le felicită pe toate partidele politice majore pentru semnarea Memorandumului de înțelegere mediat internațional și a Declarației comune din 8 martie 2020, prin care s-au stabilit principalele caracteristici ale sistemului electoral pe baza a 120 de locuri alese prin scrutin proporțional și a 30 de locuri alese prin scrutin majoritar, și a unei componențe echitabile a circumscripțiilor electorale, în conformitate cu recomandările Comisiei de la Veneția, și care au permis utilizarea acestui sistem pentru alegerile parlamentare din octombrie 2020; salută rezultatul dialogului dintre partide ca pe un semn clar al disponibilității de a găsi o soluție comună, dar subliniază că este important să continue restabilirea încrederii între partidele politice și dialogul dintre acestea în perioada de dinaintea organizării de alegeri parlamentare în 2020, acestea fiind baza stabilității politice în țară; salută punerea în aplicare a acordului din 8 martie 2020 și decizia președintelui Zurabișvili din 15 mai 2020 de a grația doi lideri ai opoziției încarcerați – un pas important către atenuarea tensiunilor; invită toate părțile, în acest sens, să respecte atât litera, cât și spiritul acordului, să pună în aplicare pe deplin toate aspectele acestuia și anume să se asigure că toate elementele reformei electorale sunt transpuse în Constituție și în legislație și implementate, și că toate procedurile judiciare politizate încă nesoluționate sunt soluționate fără întârziere; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută faptul că Parlamentul Georgiei a început să delibereze asupra reformelor sistemului electoral de îndată ce starea de urgență a fost ridicată și a adoptat cu succes modificările la Constituție și la codul electoral; felicită Georgia pentru măsurile pe care le-a luat pentru ca parlamentul să devină mai reprezentativ și pentru reducerea polarizării spațiului politic; invită toate partidele politice și toți parlamentarii să depună în continuare eforturi pentru promovarea cu bună credință a democrației din Georgia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ia act de faptul că viitoarele alegeri parlamentare vor avea un rol hotărâtor în confirmarea credibilității democratice a Georgiei și, prin urmare, își exprimă speranța că va avea loc o campanie electorală caracterizată de o concurență loială; invită autoritățile georgiene să transpună rapid și integral în practică recomandările OSCE/ODIHR și să reanalizeze legislația aplicabilă pentru a corecta deficiențele și provocările identificate, inclusiv utilizarea abuzivă a resurselor publice pentru campania politică și alte metode necorespunzătoare de finanțare a campaniei, impunitatea violenței, diseminarea discursului bazat pe ură și a xenofobiei, cumpărarea voturilor, reprezentarea opoziției în Administrația electorală, precum și capacitatea alegătorilor, în special a funcționarilor publici, „de a vota fără presiune și teamă de represalii” (6); invită autoritățile să protejeze activitatea organizațiilor societății civile și a observatorilor electorali, astfel încât aceștia să își poată desfășura activitățile fără nicio intimidare sau imixtiune; |
| --- | --- |

8.

| 9. | încurajează autoritățile georgiene și Administrația electorală din Georgia să asigure un climat de siguranță pentru alegerile parlamentare din octombrie 2020, furnizând echipamente de protecție personală pentru personalul electoral, adaptând infrastructurile de votare pentru a garanta sănătatea și siguranța cetățenilor care participă și asigurând desfășurarea fără probleme a activității observatorilor electorali; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își reafirmă sprijinul pentru societatea civilă dinamică a Georgiei și subliniază rolul esențial pe care îl joacă în asigurarea supravegherii democratice și în monitorizarea punerii în aplicare a acordului de asociere (AA) și a acordului de liber schimb aprofundat și cuprinzător (ALSAC); invită guvernul și parlamentul Georgiei să instituie mecanisme oficiale pentru participarea societății civile la procesul politic; invită Comisia și statele membre să ofere sprijin politic, tehnic și financiar pentru activitățile societății civile; invită autoritățile georgiene să instituie programe naționale de sprijin pentru societatea civilă care să se adauge celor furnizate de UE și de comunitatea internațională a donatorilor; |
| --- | --- |

10.

Statul de drept, buna guvernare și libertatea presei

| 11. | recunoaște progresele realizate de Georgia în ceea ce privește reformele, care întăresc democrația, statul de drept, drepturile omului și libertățile fundamentale, în special reformele constituționale realizate în 2018; încurajează guvernul georgian să întărească statul de drept și să continue reforma justiției, lupta împotriva corupției și acapararea statului, reforma administrației publice, descentralizarea, buna guvernare, punerea în aplicare a legislației împotriva discriminării și asigurarea drepturilor lucrătorilor pentru a consolida în continuare integrarea între Georgia și UE; |
| --- | --- |

11.

| 12. | își exprimă îngrijorarea cu privire la recentele acțiuni în justiție împotriva oamenilor politici din opoziție, care au subminat încrederea dintre partidul de guvernământ și opoziție, care ar putea avea efecte negative asupra reformelor legate de AA/ALSAC și ar fi în contradicție cu litera și spiritul AA; salută grațierea prezidențială a politicienilor din opoziție condamnați, fapt care creează premisele pentru reducerea polarizării politice și a societății; invită autoritățile georgiene să se abțină de la urmărirea unor cauzele în instanțe motivate politic și solicită delegației UE să monitorizeze toate aceste procese; invită Georgia să respecte cele mai înalte standarde legate de statul de drept, îndeosebi independența judiciară și dreptul la un proces echitabil, precum și drepturile omului, conform angajamentului din cadrul AA; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită o revizuire a procedurilor de selecție a judecătorilor, pentru a se asigura că recomandările Comisiei de la Veneția sunt transpuse integral în practică înaintea oricăror noi numiri; regretă că recenta procedură de selecție a judecătorilor Curții Supreme nu a fost pe deplin în conformitate cu toate aceste recomandări și a fost afectată de deficiențe grave; subliniază importanța unui sistem judiciar depolitizat, liber de ingerințe politice și respectarea transparenței, a meritocrației și a responsabilității în numirea judecătorilor pentru Curtea Supremă a Georgiei și pentru alte instituții judiciare; încurajează, prin urmare, guvernul georgian să continue și să întărească reformele sistemului judiciar, inclusiv ale Parchetului, promovând în același timp un dialog deschis cu toți actorii politici și cu societatea civilă și asigurând respectarea standardelor internaționale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază importanța unei cooperări continue și depline cu Curtea Penală Internațională pentru a asigura o răspundere deplină în cauzele aflate pe rolul acesteia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită o anchetă privind toate cazurile de utilizare excesivă a forței de către autoritățile georgiene de aplicare a legii împotriva protestatarilor pașnici și a ziariștilor, inclusiv în timpul protestelor din iunie 2019; subliniază necesitatea evitării impunității și a tragerii la răspundere a făptașilor; îndeamnă guvernul georgian să respecte dreptul la întrunire pașnică și libertatea de exprimare, în concordanță cu angajamentele luate în AA, inclusiv prin atenuarea sancțiunilor în prezent disproporționate aplicate protestatarilor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | recunoaște că peisajul mediatic din Georgia este dinamic și pluralist, dar și polarizat; subliniază importanța libertății mass-mediei, care ar trebui să implice accesul egal al tuturor partidelor politice la mass-media, independența editorială și o mediatizare pluralistă, independentă, imparțială și nediscriminatorie a opiniilor politice în programarea efectuată de organismele de radiodifuziune private și, în special, de către cele publice în timpul viitoarei campanii electorale; subliniază necesitatea unor dispoziții clare care să reglementeze publicitatea gratuită și plătită și să îmbunătățească transparența în ceea ce privește proprietatea asupra mass-mediei prin întărirea monitorizării mass-mediei; îndeamnă autoritățile să se abțină de la ingerințe în libertatea mass-mediei sau de la a urmări cauze judiciare motivate politic împotriva proprietarilor sau a reprezentanților mass-media; îndeamnă guvernul georgian să ia măsuri pentru a preveni campaniile de dezinformare duse de actori străini sau naționali împotriva țării sau a unui partid politic; îndeamnă platformele de socializare să se asigure că nu sunt utilizate în mod abuziv pentru a submina integritatea procesului electoral; |
| --- | --- |

16.

| 17. | condamnă categoric atacurile cibernetice împotriva instituțiilor și organelor de presă din Georgia, atribuite cu precădere unor actori ruși; subliniază necesitatea de a ancheta în mod eficace și a combate campaniile străine de dezinformare și propagandă care subminează instituțiile georgiene și incită la polarizarea societății; invită, prin urmare, Consiliul și SEAE să își intensifice cooperarea în domeniul securității cibernetice pentru a întări reziliența Georgiei în acest domeniu; invită Comisia să sprijine reformele privind educația în domeniul mass-mediei și al informației; invită guvernul georgian să coopereze cu instituțiile UE cu privire la cele mai bune practici împotriva dezinformării; îi invită, de asemenea, pe toți actorii politici din Georgia să se abțină de la utilizarea rețelelor de socializare pentru a ataca persoane, organizații și instituții și a răspândi dezinformări voite; ia act de acțiunile recente întreprinse de platformele de comunicare socială împotriva conturilor și paginilor care au dat dovadă de un comportament inautentic coordonat și au desfășurat atacuri împotriva opoziției, a mass-mediei și a societății civile; |
| --- | --- |

17.

Respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale

| 18. | deplânge încălcările constante de către Federația Rusă, care exercită controlul efectiv asupra regiunilor georgiene Abhazia și Oseția de Sud, ale drepturilor fundamentale ale cetățenilor din aceste regiuni ocupate, care sunt lipsiți de libertatea de circulație și de ședere, de dreptul la proprietate și de dreptul de acces la educație în limba maternă, și își reiterează sprijinul deplin pentru dreptul de a se întoarce acasă, în siguranță și în mod demn, al persoanelor strămutate în interiorul țării; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că procesul continuu și ilegal de „frontierizare” are efecte extrem de negative în contextul luptei în curs împotriva pandemiei de COVID-19, deoarece limitarea libertății de circulație lipsește persoanele de accesul la serviciile medicale necesare și le pune viața în pericol; salută reluarea participării la mecanismele de prevenire și reacție la incidente (IPRM) la Ergneti, la 30 iulie 2020 și încurajează toate părțile să reia dialogul periodic în acest format, pentru a îmbunătăți siguranța și situația umanitară a populației afectate de conflicte; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că egalitatea de gen este o condiție prealabilă esențială pentru o dezvoltare sustenabilă și incluzivă; salută activitatea desfășurată de Consiliul pentru egalitatea de gen al Parlamentului Georgiei și eforturile acestuia menite să încadreze hărțuirea sexuală în rândul formelor de discriminare și să crească gradul de conștientizare în legătură cu ea; îndeamnă guvernul și autoritățile georgiene să ia măsuri pentru a îmbunătăți reprezentarea femeilor și egalitatea de tratament la toate nivelurile vieții politice și sociale; îi solicită Comisiei Europene să integreze egalitatea de gen în toate politicile, programele și activitățile sale legate de Georgia; solicită punerea completă în aplicare a Convenției de la Istanbul; |
| --- | --- |

19.

| 20. | salută activitatea departamentului pentru drepturile omului din ministerul Afacerilor interne și insistă că legislația actuală privind drepturile omului și combaterea discriminării trebuie implementată în mod riguros și eficient; solicită să se depună eforturi suplimentare pentru a combate discriminarea împotriva femeilor, a persoanelor LGBT, a persoanelor de etnie romă și a minorităților religioase în domeniile social, economic, al muncii și al sănătății și să se intensifice cercetarea și urmărirea penală a discursurilor de incitare la ură și a infracțiunilor săvârșite prin violență împotriva tuturor minorităților și grupurilor vulnerabile; invită toate comunitățile religioase, inclusiv Biserica Ortodoxă georgiană, și societatea civilă să depună eforturi pentru a crea un climat de toleranță; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază importanța întăririi în continuare a sistemului de protecție a copilului, inclusiv prin prevenirea violenței și a exploatării sexuale a minorilor; face apel la creșterea gradului de sensibilizare în legătură cu riscurile legate de mediul digital și cu accesul la educație pentru toți, inclusiv pentru copiii cu handicap; subliniază responsabilitatea guvernului georgian de a monitoriza situația copiilor din orfelinate; |
| --- | --- |

21.

Dispoziții instituționale

| 22. | subliniază că este important să se reducă antagonismul și polarizarea politicii și să se asigure cooperarea constructivă a instituțiilor democratice ale statului, îndeosebi a parlamentului georgian; subliniază, prin urmare, necesitatea de a îmbunătăți climatul politic și a întări încrederea între toți actorii politici și instituționali, precum și între aceștia și poporul georgian; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită Parlamentul Georgiei să profite pe deplin de oportunitățile de care dispune Georgia în calitate de țară prioritară pentru activitățile de sprijinire a democrației desfășurate de Parlamentul European și să se implice într-un dialog pentru a-și identifica nevoile; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită parlamentul Georgiei să își întărească capacitățile de exercitare a mecanismelor de control parlamentar, în special de control asupra sistemului de securitate; încurajează creșterea rolului opoziției în procesul de control parlamentar, simplificarea procedurilor de citare a membrilor guvernului și a altor funcționari responsabili, precum și crearea unui sistem centralizat de înregistrare care să furnizeze, în timp util, informații complete în legătură cu controlul parlamentar tuturor părților interesate; |
| --- | --- |

24.

Relațiile economice și comerciale

| 25. | constată cu satisfacție că UE este principalul partener comercial al Georgiei, reprezentând 27 % din totalul schimburilor comerciale ale acesteia; salută apropierea continuă a legislației georgiene din domeniile legate de comerț; subliniază necesitatea de a crește și diversifica exporturile Georgiei către UE în afară de produsele agricole de bază și de materiile prime, de a atrage investiții din UE în Georgia pentru a crea mai multe locuri de muncă și a îmbunătăți balanța comercială a Georgiei cu UE și stabilitatea sa macrofinanciară, în primul rând prin întărirea statului de drept, prin combaterea corupției, a spălării de bani și a evaziunii fiscale și prin sprijinirea apropierii de standardele UE; subliniază importanța sprijinirii unui mediu de afaceri favorabil pentru întreprinderile regionale și pentru întreprinderile mici și mijlocii, cu scopul de a crește capacitatea Georgiei de a inova mai mult în diferite sectoare economice; invită Comisia să analizeze posibilitatea intensificării cooperării sectoriale în domeniile economiei digitale, educației, cercetării și inovării, să consolideze sectorul TIC, digitalizarea și tehnologiile ecologice, și să facă schimb de cunoștințe și de bune practici; subliniază importanța unor programe speciale destinate tineretului pentru crearea unor posibilități echitabile de angajare; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că AA/ALSAC UE-Georgia vizează integrarea progresivă a Georgiei în piața unică; invită Comisia să dea dovadă de mai multă fermitate în stabilirea obiectivului de a asigura accesul Georgiei la piața unică și să intensifice inițiativele care vizează o integrare sectorială mai profundă, în vederea realizării unei mai mari convergențe a politicilor cu UE și sporirea vizibilității și tangibilității activităților de cooperare bilaterală pentru ambele părți; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază importanța transparenței și încurajează autoritățile georgiene să informeze în continuare întreprinzătorii locali și mass-media cu privire la punerea în aplicare a ALSAC; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia să sprijine punerea în aplicare deplină a ALSAC prin asistență coordonată, punând accentul pe dezvoltarea economică sustenabilă în concordanță cu Pactul verde european, pe sprijinirea IMM-urilor și pe reformele structurale, în cooperare cu întreprinderile și cu societatea civilă, inclusiv o reformă majoră a sectorului bancar și financiar, cu scopul de a combate spălarea banilor și evaziunea fiscală; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază importanța reformelor structurale pentru a îmbunătăți și mai mult climatul de investiții din Georgia, inclusiv pentru atragerea de investiții străine directe și pentru asigurarea transparenței acestora; încurajează autoritățile georgiene să întărească capacitățile instituțiilor responsabile și să mărească sprijinul politic și unitatea pentru proiectele de infrastructură de importanță strategică; |
| --- | --- |

29.

Cooperarea sectorială

| 30. | încurajează guvernul Georgiei să își continue reforma aprofundată a legislației muncii, astfel încât să asigure o mai bună reglementare a condițiilor de muncă, inclusiv continuarea îmbunătățirii inspecției muncii și a dialogului social; evidențiază îndeosebi necesitatea de a modifica Legea muncii pentru a crea un sistem de inspecție complet și un mecanism adecvat de combatere a discriminării pentru a monitoriza explicit respectarea deplină a drepturilor lucrătorilor și a verifica în mod sistematic existența oricăror pericole la locul de muncă, pentru a include un mecanism modern de combatere a corupției și a ratifica toate convențiile pertinente ale OIM; încurajează implicarea organizațiilor societății civile și a sindicatelor în aceste reforme, având în vedere importanța acestora pentru drepturile lucrătorilor și drepturile sociale în Georgia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reamintește că ALSAC trebuie să includă întotdeauna capitole solide, obligatorii și aplicabile privind dezvoltarea sustenabilă, care să respecte pe deplin angajamentele internaționale, în special Acordul de la Paris, și să fie conforme cu normele OMC; încurajează accelerarea implementării celui de Al treilea program național de acțiune pentru mediu și apropierea legislației georgiene de acquis-ul UE din domeniul mediului, în conformitate cu cerințele din AA privind protecția mediului; invită Georgia să își intensifice și mai mult angajamentul în lupta împotriva schimbărilor climatice și invită Comisia să faciliteze participarea Georgiei la Pactul verde european și să se asigure că acordul de liber schimb aprofundat și cuprinzător nu intră în contradicție cu obiectivele și inițiativele de mediu prevăzute de acesta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | salută realizările din cadrul unic de sprijin și încurajează punerea în aplicare rapidă și eficientă a noilor programe de asistență, care se concentrează pe eficiența energetică, pe gestionarea deșeurilor solide, pe aprovizionarea cu apă și salubrizare; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută alocarea de către Comisie a 3,4 miliarde EUR pentru 18 proiecte prioritare din Georgia în cadrul planului indicativ de acțiune privind investițiile în rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T); invită Georgia să își modernizeze sectorul energetic și să își îmbunătățească conectivitatea, asigurând, în același timp, sustenabilitatea ecologică, îndeosebi conservarea biodiversității și a siturilor protejate, ținând seama, pe parcursul procesului de punere în aplicare, și de nevoile comunității locale; |
| --- | --- |

33.

| 34. | salută noul program de educație al Georgiei, reexaminarea strategiei 2017-2021 pentru educație și știință, noua lege privind educația și formarea profesională și progresele înregistrate în alinierea la AA a mecanismului său de asigurare a calității educației; salută participarea cu succes a Georgiei la programul Erasmus +, la care au participat aproape 7 500 de studenți și cadre didactice universitare în schimburi între Georgia și UE, precum și școala europeană a Parteneriatului estic și prima școală europeană înființată de UE și de guvernul georgian; |
| --- | --- |

34.

| 35. | recomandă Comisiei să își continue eforturile pentru a permite participarea Georgiei la programe și agenții sprijinite de UE care sunt deschise țărilor terțe, conform unui statut adecvat din punct de vedere legal; |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Georgiei. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0457.

(2)  JO C 28, 27.1.2020, p. 97.

(3)  JO C 162, 10.5.2019, p. 138.

(4)  JO C 11, 12.1.2018, p. 82.

(5)  JO C 294, 12.8.2016, p. 111.

(6)  Raportul final al misiunii de observare a alegerilor a ODIHR din 28 februarie 2019 privind alegerile prezidențiale din Georgia, p. 30

---

Joi, 17 septembrie 2020

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/47

---

P9_TA(2020)0224

Exportul de armament: punerea în aplicare a Poziției comune 2008/944/PESC

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la exportul de armament: punerea în aplicare a Poziției comune 2008/944/PESC (2020/2003(INI))

(2021/C 385/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere principiile consacrate în articolul 346 alineatul (1) litera (b) din Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) privind producția sau comerțul cu armament, în articolul 42 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) privind „definirea unei politici europene în materie de capacități și de armament” și în articolul 21 din TUE, în special promovarea democrației și a statului de drept și menținerea păcii, prevenirea conflictelor și întărirea securității internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile consacrate în articolul 346 alineatul (1) litera (b) din Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) privind producția sau comerțul cu armament, în articolul 42 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) privind „definirea unei politici europene în materie de capacități și de armament” și în articolul 21 din TUE, în special promovarea democrației și a statului de drept și menținerea păcii, prevenirea conflictelor și întărirea securității internaționale,

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2019/1560 a Consiliului din 16 septembrie 2019 de modificare a Poziției comune 2008/944/CFSP („Poziția comună”) de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar (1) și concluziile Consiliului din 16 septembrie 2019 privind revizuirea acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2019/1560 a Consiliului din 16 septembrie 2019 de modificare a Poziției comune 2008/944/CFSP („Poziția comună”) de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar (1) și concluziile Consiliului din 16 septembrie 2019 privind revizuirea acesteia,

| — | având în vedere cel de al 20-lea Raport anual întocmit în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Poziția comună (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al 20-lea Raport anual întocmit în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Poziția comună (2),

| — | având în vedere cel de al 21-lea Raport anual întocmit în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Poziția comună (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al 21-lea Raport anual întocmit în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Poziția comună (3),

| — | având în vedere Decizia 2018/101/PESC a Consiliului din 22 ianuarie 2018 privind promovarea controlului eficace al exporturilor de arme (4) și Decizia 2017/915/PESC a Consiliului din 29 mai 2017 privind activitățile Uniunii de informare în sprijinul punerii în aplicare a Tratatului privind comerțul cu arme (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2018/101/PESC a Consiliului din 22 ianuarie 2018 privind promovarea controlului eficace al exporturilor de arme (4) și Decizia 2017/915/PESC a Consiliului din 29 mai 2017 privind activitățile Uniunii de informare în sprijinul punerii în aplicare a Tratatului privind comerțul cu arme (5),

| — | având în vedere Decizia Consiliului (PESC) 2019/2191 din 19 decembrie 2019 în sprijinul unui mecanism global de raportare privind armele convenționale ilicite și munițiile aferente pentru a reduce riscul deturnării și al transferului ilicit al acestora („iTrace IV”) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului (PESC) 2019/2191 din 19 decembrie 2019 în sprijinul unui mecanism global de raportare privind armele convenționale ilicite și munițiile aferente pentru a reduce riscul deturnării și al transferului ilicit al acestora („iTrace IV”) (6),

| — | având în vedere Lista comună actualizată a Uniunii Europene cuprinzând produsele militare, adoptată de Consiliu la 17 februarie 2020 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Lista comună actualizată a Uniunii Europene cuprinzând produsele militare, adoptată de Consiliu la 17 februarie 2020 (7),

| — | având în vedere Ghidul utilizatorului la Poziția comună, |
| --- | --- |

—

având în vedere Ghidul utilizatorului la Poziția comună,

| — | având în vedere Aranjamentul de la Wassenaar din 12 mai 1996 pentru controlul exporturilor de arme convenționale și produse și tehnologii cu dublă utilizare, precum și listele, actualizate în decembrie 2019, conținând aceste produse, tehnologii și muniții, |
| --- | --- |

—

având în vedere Aranjamentul de la Wassenaar din 12 mai 1996 pentru controlul exporturilor de arme convenționale și produse și tehnologii cu dublă utilizare, precum și listele, actualizate în decembrie 2019, conținând aceste produse, tehnologii și muniții,

| — | având în vedere Tratatul privind comerțul cu arme (TCA) adoptat de Adunarea Generală a ONU la 2 aprilie 2013 (8), care a intrat în vigoare la 24 decembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind comerțul cu arme (TCA) adoptat de Adunarea Generală a ONU la 2 aprilie 2013 (8), care a intrat în vigoare la 24 decembrie 2014,

| — | având în vedere Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 de simplificare a clauzelor și condițiilor de transfer al produselor din domeniul apărării în interiorul Comunității (9), precum și Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri și de prestare de servicii de către autoritățile sau entitățile contractante în domeniile apărării și securității și de modificare a Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 de simplificare a clauzelor și condițiilor de transfer al produselor din domeniul apărării în interiorul Comunității (9), precum și Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri și de prestare de servicii de către autoritățile sau entitățile contractante în domeniile apărării și securității și de modificare a Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE (10),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 428/2009 al Consiliului din 5 mai 2009 de instituire a unui regim comunitar pentru controlul exporturilor, transferului, serviciilor de intermediere și tranzitului de produse cu dublă utilizare (11), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul delegat (UE) 2016/1969 al Comisiei din 12 septembrie 2016 (12), precum și lista de produse și tehnologii cu dublă utilizare din anexa I (denumit în continuare „Regulamentul privind dubla utilizare”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 428/2009 al Consiliului din 5 mai 2009 de instituire a unui regim comunitar pentru controlul exporturilor, transferului, serviciilor de intermediere și tranzitului de produse cu dublă utilizare (11), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul delegat (UE) 2016/1969 al Comisiei din 12 septembrie 2016 (12), precum și lista de produse și tehnologii cu dublă utilizare din anexa I (denumit în continuare „Regulamentul privind dubla utilizare”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1092 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 de instituire a Programului european de dezvoltare industrială în domeniul apărării (EDIDP) pentru sprijinirea competitivității și a capacității de inovare a industriei de apărare a Uniunii (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1092 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 de instituire a Programului european de dezvoltare industrială în domeniul apărării (EDIDP) pentru sprijinirea competitivității și a capacității de inovare a industriei de apărare a Uniunii (13),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iunie 2018 de instituire a Fondului european de apărare (FEA) (COM(2018)0476), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iunie 2018 de instituire a Fondului european de apărare (FEA) (COM(2018)0476),

| — | având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, cu sprijinul Comisiei, adresată Consiliului pentru o decizie a Consiliului de instituire a Instrumentului european pentru pace (HR(2018)94), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, cu sprijinul Comisiei, adresată Consiliului pentru o decizie a Consiliului de instituire a Instrumentului european pentru pace (HR(2018)94),

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD), în special obiectivul 16 de promovare a unor societăți juste, pașnice și favorabile includerii pentru o dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD), în special obiectivul 16 de promovare a unor societăți juste, pașnice și favorabile includerii pentru o dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului de securitate al ONU 2216 (2015) privind embargoul asupra armelor impus Yemenului și Raportul A/HRC/39/43 al Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului privind situația drepturilor omului în Yemen, inclusiv încălcările și abuzurile comise începând cu septembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului de securitate al ONU 2216 (2015) privind embargoul asupra armelor impus Yemenului și Raportul A/HRC/39/43 al Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului privind situația drepturilor omului în Yemen, inclusiv încălcările și abuzurile comise începând cu septembrie 2014,

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2020/472 a Consiliului din 31 martie 2020 privind o operație militară a Uniunii Europene în zona Mării Mediterane (EUNAVFOR MED IRINI) (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2020/472 a Consiliului din 31 martie 2020 privind o operație militară a Uniunii Europene în zona Mării Mediterane (EUNAVFOR MED IRINI) (14),

| — | având în vedere Rezoluția 2473 (2019) a Consiliului de Securitate al ONU adoptată la 10 iunie 2019 care a reînnoit măsurile menite să pună în aplicare embargoul asupra armelor impus Libiei și declarația din 25 ianuarie 2020 a Misiunii de sprijin a Organizației Națiunilor Unite în Libia (UNSMIL) privind continuarea încălcărilor embargoului asupra armelor în Libia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2473 (2019) a Consiliului de Securitate al ONU adoptată la 10 iunie 2019 care a reînnoit măsurile menite să pună în aplicare embargoul asupra armelor impus Libiei și declarația din 25 ianuarie 2020 a Misiunii de sprijin a Organizației Națiunilor Unite în Libia (UNSMIL) privind continuarea încălcărilor embargoului asupra armelor în Libia,

| — | având în vedere Rezoluția 1970 (2011) a Consiliului de Securitate al ONU de impunere a embargoului asupra armelor în Libia și toate rezoluțiile sale ulterioare în domeniu, precum și Rezoluțiile 2292 (2016), 2357 (2017), 2420 (2018) și 2473 (2019) privind punerea în aplicare cu strictețe a embargoului asupra armelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1970 (2011) a Consiliului de Securitate al ONU de impunere a embargoului asupra armelor în Libia și toate rezoluțiile sale ulterioare în domeniu, precum și Rezoluțiile 2292 (2016), 2357 (2017), 2420 (2018) și 2473 (2019) privind punerea în aplicare cu strictețe a embargoului asupra armelor,

| — | având în vedere publicația ONU din 2018, „Asigurarea viitorului nostru comun: o agendă pentru dezarmare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere publicația ONU din 2018, „Asigurarea viitorului nostru comun: o agendă pentru dezarmare”,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/125 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 ianuarie 2019 privind comerțul cu anumite bunuri care ar putea fi utilizate pentru a aplica pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/125 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 ianuarie 2019 privind comerțul cu anumite bunuri care ar putea fi utilizate pentru a aplica pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (15),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European privind Turcia din 16 octombrie 2019, prin care au fost aprobate concluziile Consiliului Afaceri Externe din 14 octombrie 2019 privind acțiunile ilegale ale Turciei din nord-estul Siriei și estul Mediteranei, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European privind Turcia din 16 octombrie 2019, prin care au fost aprobate concluziile Consiliului Afaceri Externe din 14 octombrie 2019 privind acțiunile ilegale ale Turciei din nord-estul Siriei și estul Mediteranei,

| — | având în vedere obiectivul de dezvoltare durabilă 16 al ONU, care vizează promovarea unor societăți pașnice și favorabile incluziunii pentru o dezvoltare durabilă (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivul de dezvoltare durabilă 16 al ONU, care vizează promovarea unor societăți pașnice și favorabile incluziunii pentru o dezvoltare durabilă (16),

| — | având în vedere Raportul Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului adresat Consiliului pentru Drepturile Omului privind impactul transferurilor de arme asupra exercitării drepturilor omului (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului adresat Consiliului pentru Drepturile Omului privind impactul transferurilor de arme asupra exercitării drepturilor omului (17),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la exporturile de armament și punerea în aplicare a Poziției comune, în special cele din 14 noiembrie 2018 (18), 13 septembrie 2017 (19) și 17 decembrie 2015 (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la exporturile de armament și punerea în aplicare a Poziției comune, în special cele din 14 noiembrie 2018 (18), 13 septembrie 2017 (19) și 17 decembrie 2015 (20),

| — | având în vedere recomandarea sa din 28 martie 2019 adresată Consiliului și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, cu sprijinul Comisiei, către Consiliu de decizie a Consiliului de instituire a Instrumentului european pentru pace (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 28 martie 2019 adresată Consiliului și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, cu sprijinul Comisiei, către Consiliu de decizie a Consiliului de instituire a Instrumentului european pentru pace (21),

| — | având în vedere rezoluțiile sale referitoare la situația umanitară din Yemen din 25 februarie 2016 (22), 15 iunie 2017 (23) și 30 noiembrie 2017 (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale referitoare la situația umanitară din Yemen din 25 februarie 2016 (22), 15 iunie 2017 (23) și 30 noiembrie 2017 (24),

| — | având în vedere rezoluția sa din 27 februarie 2014 referitoare la utilizarea dronelor înarmate (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 27 februarie 2014 referitoare la utilizarea dronelor înarmate (25),

| — | având în vedere atelierul intitulat „Punerea în aplicare a sistemului UE de control al exporturilor de arme”, organizat în cadrul reuniunii Subcomisiei pentru securitate și apărare din 12 aprilie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere atelierul intitulat „Punerea în aplicare a sistemului UE de control al exporturilor de arme”, organizat în cadrul reuniunii Subcomisiei pentru securitate și apărare din 12 aprilie 2017,

| — | având în vedere studiul intitulat „Recomandări pentru un sistem de raportare transparent și detaliat privind exporturile de arme în UE și către țări terțe”, comandat de Subcomisia pentru securitate și apărare, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Recomandări pentru un sistem de raportare transparent și detaliat privind exporturile de arme în UE și către țări terțe”, comandat de Subcomisia pentru securitate și apărare,

| — | având în vedere Tratatul încheiat la 22 ianuarie 2019 între Republica Federală Germania și Republica Franceză privind cooperarea și integrarea franco-germană (Tratatul franco-german de la Aachen), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul încheiat la 22 ianuarie 2019 între Republica Federală Germania și Republica Franceză privind cooperarea și integrarea franco-germană (Tratatul franco-german de la Aachen),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe al UE din 21 august 2013 referitoare la Egipt, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe al UE din 21 august 2013 referitoare la Egipt,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0137/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0137/2020),

| A. | întrucât cele mai recente statistici SIPRI (26) arată că exporturile de arme din UE-28 s-au ridicat la peste 26 % din totalul la nivel mondial în perioada 2015-2019, UE-28 fiind așadar al doilea cel mai mare furnizor de arme la nivel mondial după SUA (36 %) și înaintea Rusiei (21 %); întrucât, conform articolului 346 din TFUE, producția sau comerțul cu armament ține de competența statelor membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât cele mai recente statistici SIPRI (26) arată că exporturile de arme din UE-28 s-au ridicat la peste 26 % din totalul la nivel mondial în perioada 2015-2019, UE-28 fiind așadar al doilea cel mai mare furnizor de arme la nivel mondial după SUA (36 %) și înaintea Rusiei (21 %); întrucât, conform articolului 346 din TFUE, producția sau comerțul cu armament ține de competența statelor membre;

| B. | întrucât cele mai recente statistici ale SIPRI arată că UE-28 este al doilea exportator de arme atât în Arabia Saudită, cât și în Emiratele Arabe Unite; întrucât, potrivit Grupului ONU de experți eminenți internaționali și regionali privind Yemenul, părțile la conflictul armat din Yemen au comis și comit în continuare încălcări ale dreptului internațional; |
| --- | --- |

B.

întrucât cele mai recente statistici ale SIPRI arată că UE-28 este al doilea exportator de arme atât în Arabia Saudită, cât și în Emiratele Arabe Unite; întrucât, potrivit Grupului ONU de experți eminenți internaționali și regionali privind Yemenul, părțile la conflictul armat din Yemen au comis și comit în continuare încălcări ale dreptului internațional;

| C. | întrucât exporturile de arme, armament și echipamente sporesc capacitatea industriei de apărare de a cerceta și a dezvolta în mod eficient tehnologii de apărare și, prin urmare, asigură capacitatea statelor membre ale UE de a se apăra și de a-și proteja cetățenii; |
| --- | --- |

C.

întrucât exporturile de arme, armament și echipamente sporesc capacitatea industriei de apărare de a cerceta și a dezvolta în mod eficient tehnologii de apărare și, prin urmare, asigură capacitatea statelor membre ale UE de a se apăra și de a-și proteja cetățenii;

| D. | întrucât o nouă cursă a înarmărilor este în creștere la nivel mondial, iar puterile militare majore nu se mai bazează pe controlul armelor și pe dezarmare pentru a reduce tensiunile internaționale și a îmbunătăți mediul de securitate global; |
| --- | --- |

D.

întrucât o nouă cursă a înarmărilor este în creștere la nivel mondial, iar puterile militare majore nu se mai bazează pe controlul armelor și pe dezarmare pentru a reduce tensiunile internaționale și a îmbunătăți mediul de securitate global;

| E. | întrucât Poziția comună a Consiliului din 8 decembrie 2008 este un instrument esențial pentru a consolida cooperarea și pentru a promova convergența politicilor de export ale statelor membre; |
| --- | --- |

E.

întrucât Poziția comună a Consiliului din 8 decembrie 2008 este un instrument esențial pentru a consolida cooperarea și pentru a promova convergența politicilor de export ale statelor membre;

| F. | întrucât statele membre recunosc responsabilitatea specială care poate să rezulte din exportul de tehnologie și echipament militar în țările terțe în ceea ce privește influențarea sau exacerbarea tensiunilor și a conflictelor existente; |
| --- | --- |

F.

întrucât statele membre recunosc responsabilitatea specială care poate să rezulte din exportul de tehnologie și echipament militar în țările terțe în ceea ce privește influențarea sau exacerbarea tensiunilor și a conflictelor existente;

| G. | întrucât criza globală creată de pandemia de COVID-19 ar putea avea repercusiuni geostrategice semnificative și accentuează necesitatea de a crea o autonomie strategică europeană reală; |
| --- | --- |

G.

întrucât criza globală creată de pandemia de COVID-19 ar putea avea repercusiuni geostrategice semnificative și accentuează necesitatea de a crea o autonomie strategică europeană reală;

| H. | întrucât concluziile Consiliului Afaceri Externe al UE din 21 august 2013 au subliniat că „statele membre au convenit totodată să suspende licențele de export către Egipt pentru toate echipamentele care ar putea fi folosite în scopuri de represiune internă, să reevalueze licențele de export pentru echipamentele care fac obiectul Poziției comune 2008/944/PESC și să își revizuiască asistența pentru Egipt în domeniul securității”; întrucât societăți cu sediul în mai multe state membre ale UE au continuat să exporte arme, tehnologie de supraveghere și alte echipamente de securitate în Egipt, facilitând astfel pirateria informatică și utilizarea programelor de malware, precum și alte forme de atacuri la adresa apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor societății civile, atât fizice, cât și online; întrucât această activitate a condus la reprimarea libertății de exprimare online; |
| --- | --- |

H.

întrucât concluziile Consiliului Afaceri Externe al UE din 21 august 2013 au subliniat că „statele membre au convenit totodată să suspende licențele de export către Egipt pentru toate echipamentele care ar putea fi folosite în scopuri de represiune internă, să reevalueze licențele de export pentru echipamentele care fac obiectul Poziției comune 2008/944/PESC și să își revizuiască asistența pentru Egipt în domeniul securității”; întrucât societăți cu sediul în mai multe state membre ale UE au continuat să exporte arme, tehnologie de supraveghere și alte echipamente de securitate în Egipt, facilitând astfel pirateria informatică și utilizarea programelor de malware, precum și alte forme de atacuri la adresa apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor societății civile, atât fizice, cât și online; întrucât această activitate a condus la reprimarea libertății de exprimare online;

| I. | întrucât într-o lume multipolară tot mai instabilă, în care forțele naționaliste, xenofobe și antidemocratice sunt în creștere, este esențial ca Uniunea Europeană să devină un actor influent pe scena mondială și să își păstreze rolul principal de „putere discretă”, care și-a asumat angajamentul de a întreprinde acțiuni de dezarmare în ceea ce privește armele convenționale și nucleare, investind în prevenirea conflictelor, în managementul crizelor și în mediere înainte de a lua în considerare opțiunile militare; |
| --- | --- |

I.

întrucât într-o lume multipolară tot mai instabilă, în care forțele naționaliste, xenofobe și antidemocratice sunt în creștere, este esențial ca Uniunea Europeană să devină un actor influent pe scena mondială și să își păstreze rolul principal de „putere discretă”, care și-a asumat angajamentul de a întreprinde acțiuni de dezarmare în ceea ce privește armele convenționale și nucleare, investind în prevenirea conflictelor, în managementul crizelor și în mediere înainte de a lua în considerare opțiunile militare;

| J. | întrucât exporturile de armament sunt esențiale pentru a consolida baza industrială și tehnologică de apărare europeană, iar industria de apărare vizează, în primul rând, asigurarea apărării și a securității statelor membre ale Uniunii, contribuind în același timp la punerea în aplicare a PESC; |
| --- | --- |

J.

întrucât exporturile de armament sunt esențiale pentru a consolida baza industrială și tehnologică de apărare europeană, iar industria de apărare vizează, în primul rând, asigurarea apărării și a securității statelor membre ale Uniunii, contribuind în același timp la punerea în aplicare a PESC;

| K. | întrucât comportamentul divergent al statelor membre în ceea ce privește exportul de arme slăbește uneori capacitatea UE de a-și realiza obiectivele de politică externă și, totodată, îi subminează credibilitatea în calitate de actor care vorbește cu o singură voce pe scena internațională; |
| --- | --- |

K.

întrucât comportamentul divergent al statelor membre în ceea ce privește exportul de arme slăbește uneori capacitatea UE de a-și realiza obiectivele de politică externă și, totodată, îi subminează credibilitatea în calitate de actor care vorbește cu o singură voce pe scena internațională;

| L. | întrucât atât mediul de securitate global, cât și cel regional s-au modificat dramatic, în special în ceea ce privește vecinătatea sudică și estică a Uniunii; |
| --- | --- |

L.

întrucât atât mediul de securitate global, cât și cel regional s-au modificat dramatic, în special în ceea ce privește vecinătatea sudică și estică a Uniunii;

| M. | întrucât măsurile de transparență militară, precum raportarea cu privire la exportul de arme, contribuie la consolidarea încrederii la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

M.

întrucât măsurile de transparență militară, precum raportarea cu privire la exportul de arme, contribuie la consolidarea încrederii la nivel transfrontalier;

Cel de-al 20-lea și cel de-al 21-lea raport anual al UE privind exporturile de arme

| 1. | subliniază că menținerea unei industrii de apărare funcționează ca element al autoapărării Uniunii și este o componentă a autonomiei sale strategice; observă că aceasta este posibilă numai dacă statele membre acordă prioritate produselor europene în cadrul programelor lor de echipare; subliniază că o piață europeană viabilă ar reduce dependența de exporturile de arme către țările terțe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că Poziția comună prevede o procedură de asigurare a transparenței prin publicarea unor rapoarte anuale ale UE privind exporturile de armament; salută publicarea celui de-al 20-lea și a celui de-al 21-lea raport în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului care este elaborată de Grupul de lucru al Consiliului pentru exportul de arme convenționale (COARM) și publicată în Jurnalul Oficial, chiar dacă cu întârziere; consideră că publicarea ambelor rapoarte reprezintă un pas înainte către o Poziție comună a UE în domeniul exportului de arme, în cadrul unui context internațional tot mai dificil, marcat de creșterea volumelor exporturilor și de scăderea nivelurilor de transparență; consideră că ambele rapoarte constituie completări valoroase ale rapoartelor ONU privind transparența exporturilor de arme globale și regionale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de eforturile depuse de statele membre pentru a respecta articolul 346 alineatul (1) litera (b) din TFUE cu privire la producția sau comerțul cu armament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ia act de faptul că 19 state membre au transmis observații complete la cel de al 20-lea raport anual și 19 la cel de al 21-lea; îndeamnă toate statele membre să își respecte pe deplin obligațiile, astfel cum sunt prevăzute în poziția comună, în această perioadă de scădere a transparenței globale în comerțul cu arme, în special din partea mai multor importante țări exportatoare de arme; subliniază că observații complete înseamnă să se transmită atât numărul și valoarea licențelor acordate, cât și cantitatea și valoarea exporturilor efective, defalcată în funcție de țara de destinație și categoriile din Lista cuprinzând produsele militare; constată că, pentru al 20-lea raport anual, 27 de state membre, cu excepția Greciei, au transmis cel puțin observații parțiale și că, pentru al 21-lea raport anual, toate cele 28 de state membre au transmis date, în timp ce aproximativ o treime dintre țări au transmis observații incomplete; salută, cu toate acestea, informațiile suplimentare furnizate de guverne prin intermediul rapoartelor naționale; își reiterează solicitarea ca toate statele membre care nu au transmis observații complete să furnizeze informații suplimentare cu privire la exporturile lor anterioare în vederea următorului raport anual; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își manifestă preocuparea că statele membre utilizează informații foarte diferite pentru a genera date privind valoarea licențelor, complicând capacitatea de a utiliza datele comparative și coerente în mod eficace; subliniază importanța raportării exporturilor de arme efective, inclusiv a valorii totale și a cantității acestora, în cadrul licențelor globale și generale defalcate pe categoriile din Lista de produse militare și pe țări de destinație; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită statele membre să își intensifice coordonarea și să definească bune practici comune pentru colectarea și prelucrarea informațiilor și a datelor cu scopul de a elabora rapoarte anuale mai armonizate în vederea îmbunătățirii transparenței și a posibilității de utilizare a acestor rapoarte; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act de faptul că țările din Orientul Mijlociu și Africa de Nord, regiune cu diverse conflicte armate, rămân destinația regională cea mai importantă pentru exporturi în conformitate cu ultimele două rapoarte anuale; ia act de faptul că aceste regiuni se confruntă cu provocări semnificative și continue în materie de securitate și că toate exporturile trebuie să fie evaluate individual, conform celor opt criterii din Poziția comună; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sprijină angajamentul Consiliului de a consolida controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar; ia act de disponibilitatea statelor membre de a consolida cooperarea și de a promova convergența în acest domeniu, în cadrul PESC; salută aceste eforturi, deoarece sunt în conformitate cu obiectivele generale ale politicii externe și de securitate comune (PESC) prevăzute la articolul 21 din TUE și ale priorităților regionale stabilite în Strategia globală a UE (2016); în această privință, invită statele membre să elaboreze, să pună în aplicare și să susțină standarde comune de gestionare a transferurilor de tehnologie și de echipament militar; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește diferitele embargouri la comerțul cu armament aplicate de UE, inclusiv toate embargourile decise de ONU, în conformitate cu PESC și impuse unor țări precum Belarus, Republica Centrafricană, China, Iran, Libia, Myanmar/Birmania, Coreea de Nord, Federația Rusă, Somalia, Sudanul de Sud, Sudan, Siria, Venezuela, Yemen și Zimbabwe; ia act de faptul că, deși aceste embargouri pot priva o țară de resurse militare, în unele cazuri contribuie la pacea și stabilitatea regională; constată că aceste embargouri asigură că UE nu contribuie la crizele umanitare, la încălcarea drepturilor omului și la atrocități; invită UE să contribuie la consolidarea capacităților statelor membre de a pune în aplicare proceduri solide de monitorizare a respectării de către toate statele membre a embargourilor la comerțul cu arme, impuse de UE, și să facă publice constatările relevante (27); |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește rezoluția sa privind situația din Yemen din 4 octombrie 2018; îndeamnă, în acest context, toate statele membre ale UE să nu vândă arme și niciun fel de echipamente militare Arabiei Saudite, Emiratelor Arabe Unite și niciunui membru al coaliției internaționale și, de asemenea, nici guvernului din Yemen sau altor părți la conflict; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută deciziile guvernelor Belgiei, Danemarcei, Finlandei, Germaniei, Greciei, Italiei și Țărilor de Jos de adoptare a unor restricții privind exporturile lor de arme către țări care sunt membre ale coaliției conduse de Arabia Saudită și implicate în războiul din Yemen; constată că, în unele cazuri, astfel cum au raportat ONG-urile, armele exportate în aceste țări au fost folosite în Yemen, unde 22 milioane de persoane au nevoie de ajutor umanitar și de protecție; reamintește că aceste exporturi încalcă în mod clar Poziția comună; salută reînnoirea prelungirii până la sfârșitul anului 2020 a moratoriului instituit de Germania privind exporturile de arme către Arabia Saudită, precum și deciziile mai multor state membre de a aplica restricții depline; reamintește că, în perioada 25 februarie 2016 – 14 februarie 2019, Parlamentul, prin rezoluții adoptate în plen, a invitat ÎR/VP de cel puțin 10 ori să lanseze un proces care să conducă la impunerea unui embargo la comerțul cu arme din UE cu Arabia Saudită sau alte state membre ale coaliției conduse de Arabia Saudită în Yemen; reiterează încă o dată această invitație; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită statele membre să urmeze exemplul Germaniei, al Finlandei și al Danemarcei care, în urma asasinării jurnalistului Jamal Khashoggi, au adoptat restricții privind exporturile lor de arme către Arabia Saudită; |
| --- | --- |

12.

| 13. | își reiterează solicitările adresate statelor membre de a lua măsuri în urma concluziilor Consiliului din 21 august 2013 privind Egiptul prin care anunțau suspendarea licențelor de export pentru toate echipamentele care ar putea fi folosite în scopuri de represiune internă, în conformitate cu Poziția comună 2008/944/PESC, și condamnă nerespectarea repetată a acestor angajamente de către statele membre; solicită, prin urmare, statelor membre, să pună capăt exporturilor de arme în Egipt, de tehnologii de supraveghere și alte echipamente de securitate care pot facilita atacurile împotriva apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor societății civile, inclusiv pe platformele de comunicare socială, precum și orice alt tip de represiune internă; invită VP/ÎR să raporteze cu privire la stadiul actual al cooperării militare și în domeniul securității dintre statele membre și Egipt; invită UE să pună pe deplin în aplicare regimul său de control al exporturilor către Egipt cu privire la bunurile care ar putea fi utilizate pentru represiune, tortură sau pedeapsa cu moartea; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reiterează solicitările sale recente de stopare a exporturilor de tehnologie de supraveghere și alte echipamente care pot facilita represiunea internă, către mai multe țări, inclusiv Egipt, Bahrain, Arabia Saudită, Emiratele Arabe Unite și Vietnam; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ia act de faptul că UE efectuează misiuni în cadrul PSAC, inclusiv o misiune de aplicare a unui embargo asupra armelor în Libia, cu scopul de a consolida pacea și stabilitatea de la nivel regional; regretă profund continuarea încălcărilor flagrante ale embargoului asupra armelor impus Libiei, chiar și după angajamentele asumate în această privință de către țările în cauză în cadrul Conferinței internaționale privind Libia, care a avut loc la Berlin la 19 ianuarie 2020; invită toate statele membre să înceteze orice transferuri de arme, de echipamente și materiale de supraveghere și de informații către toate părțile implicate în conflictul din Libia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută obiectivul operației IRINI care vizează punerea în aplicare cu strictețe a embargoului ONU asupra armelor prin utilizarea de mijloace aeriene, satelitare și maritime, efectuând inspectări ale navelor aflate în marea liberă din largul coastelor Libiei care sunt suspectate că transportă arme sau materiale conexe către sau dinspre Libia, în conformitate cu Rezoluțiile 2292 (2016), 2357(2017), 2420(2018) și 2473 (2019) ale Consiliului de Securitate al ONU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | condamnă cu fermitate semnarea celor două memorandumuri de înțelegere între Turcia și Libia cu privire la delimitarea zonelor maritime și la cooperarea amplă militară și în domeniul securității, care sunt interconectate și încalcă în mod clar dreptul internațional și Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU de impunere a embargoului asupra armelor în Libia; reamintește decizia adoptată de unele state membre de a suspenda acordarea de licențe pentru exportul de arme către Turcia; reamintește că statele membre s-au angajat să ia poziții naționale riguroase în politica lor de export de armament către Turcia, în temeiul dispozițiilor Poziției comune 2008/944/PESC, inclusiv să aplice strict criteriul nr. 4 privind stabilitatea regională; îi cere VP/ÎR, atât timp cât Turcia își continuă acțiunile unilaterale ilegale actuale în estul Mării Mediterane care încalcă suveranitatea vreunui stat membru al UE (în special Grecia și Cipru) și dreptul internațional și nu se angajează într-un dialog bazat pe dreptul internațional, să introducă o inițiativă în Consiliu pentru ca toate statele membre ale UE să suspende licențele pentru exportul de arme către Turcia, în conformitate cu Poziția comună; invită forurile competente ale NATO și mai ales Grupul operativ la nivel înalt pentru controlul armelor convenționale să ia în discuție de urgență problema controlului armelor în estul Mării Mediterane; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită statele membre, în ceea ce privește controlul exporturilor, să acorde o mai mare atenție bunurilor care pot fi utilizate atât în scopuri civile, cât și militare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ia act de faptul că nu există mecanisme de sancțiuni în cazul în care un stat membru se implică în exporturi care sunt în mod clar incompatibile cu cele opt criterii; |
| --- | --- |

19.

Revizuirea de către Consiliu a Poziției comune

| 20. | salută intenția Consiliului de a spori convergența și transparența, ca principalele obiective ale ultimei revizuiri a poziției comune, precum și concluziile Consiliului privind revizuirea Poziției comune și declarațiile potrivit cărora „consolidarea unei baze tehnologice și industriale de apărare europeană ar trebui să fie însoțită de o mai strânsă cooperare și convergență în domeniul controlului exporturilor de tehnologie și echipamente militare” (28); |
| --- | --- |

20.

| 21. | salută angajamentul reînnoit al statelor membre față de Poziția comună obligatorie din punct de vedere juridic, modificată prin Decizia (PESC) 2019/1560 a Consiliului, și subliniază că este importantă evaluarea atentă a cererilor de licențe de export pentru tehnologie și echipament militar în conformitate cu criteriile stipulate în aceasta; subliniază că Decizia (PESC) 2019/1560 a Consiliului și concluziile relevante din 16 septembrie 2019 reflectă o conștientizare tot mai mare în rândul statelor membre a faptului că trebuie sporite transparența și convergența la nivel național și la nivelul UE în domeniul exporturilor de arme, precum și consolidarea supravegherii publice în acest domeniu sensibil al securității naționale; subliniază că aceste decizii au potențialul de a asigura faptul că organismele naționale de supraveghere, parlamentele și cetățenii UE dispun de informații mai bune cu privire la alegerile strategice făcute de guvernele lor într-un domeniu care le afectează în mod direct securitatea și privesc valorile și normele pe care țările lor le respectă; |
| --- | --- |

21.

| 22. | este îngrijorat de cursa înarmărilor tot mai accentuată la nivel mondial; reamintește obiectivul UE de a fi un actor global pentru pace; prin urmare, solicită UE să joace un rol activ în domeniul neproliferării armelor și al dezarmării la nivel mondial; salută faptul că actualizarea Poziției comune a UE ține seama de evoluțiile relevante, cum ar fi adoptarea Tratatului privind comerțul cu arme, la care sunt parte toate statele membre; salută activitățile UE menite să sprijine universalizarea Tratatului privind comerțul cu arme, în special asistența acordată țărilor terțe pentru îmbunătățirea și punerea în aplicare a unor sisteme eficace de control al armelor în conformitate cu Poziția comună; invită țările care sunt mari exportatoare de arme, precum SUA, China și Rusia, să semneze și să ratifice Tratatul; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sprijină reafirmarea de către Consiliu a faptului că tehnologia și echipamentul militar ar trebui să fie tratate într-o manieră responsabilă; salută angajamentul reînnoit al Consiliului de a promova în continuare cooperarea și convergența în cadrul politicilor statelor membre, pentru a împiedica exportul de tehnologie și de echipament militar care ar putea fi utilizate pentru represiune internă sau agresiune internațională sau care ar putea contribui la instabilitatea regională; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ia act cu îngrijorare de faptul că divergențele dintre politicile și practicile statelor membre privind exportul de arme pot încetini convergența normelor UE în acest domeniu; ia act de necesitatea de a introduce noi instrumente în acest sens; ia act de faptul că viitoarele acțiuni finanțate prin Fondul european de apărare vor contribui la dezvoltarea de noi tehnologii și echipamente militare; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ia act cu satisfacție de recunoașterea de către Consiliu a importanței unei politici coerente de control al exporturilor în ceea ce privește materialele din domeniul apărării și produsele cu dublă utilizare; consideră că UE ar trebui să stabilească criterii și orientări clare cu privire la exportul de astfel de produse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută introducerea unor măsuri concrete menite să faciliteze raportarea corectă, coerentă și în timp util a exporturilor de arme ale statelor membre; sprijină în special decizia Consiliului de a introduce un termen clar de raportare pentru comunicările naționale, standarde clare pentru formatul raportului și orientări suplimentare privind fondul și procesul de raportare; încurajează statele membre să își transmită datele cât mai curând posibil și cel târziu în luna mai, după anul de raportare, pentru a permite o dezbatere publică în timp util; salută măsurile luate pentru abordarea online și încurajează eforturile în această direcție; salută și sprijinul Consiliului pentru orientări clare privind schimbul de informații dintre statele membre cu privire la politicile lor în domeniul exportului de arme; salută măsurile adoptate în vederea abordării digitale prin sistemul online COARM și încurajează extinderea sa în continuare; |
| --- | --- |

26.

Intensificarea cooperării dintre statele membre în ceea ce privește producția de armament

| 27. | constată că, de la adoptarea Poziției comune obligatorii din punct de vedere juridic în 2008, statele membre și-au consolidat cadrul pentru exporturile de armament; totodată constată că un număr tot mai mare de modele de armament produse în Europa sunt alcătuite din componente provenind din mai multe state membre ale UE și presupun cooperarea bilaterală sau multilaterală din motive tehnologice, industriale și politice; subliniază rolul pozitiv al acestui tip de cooperare în ceea ce privește promovarea consolidării încrederii în rândul statelor membre și al țărilor terțe; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că ambiția de a spori competitivitatea sectorului european al apărării nu trebuie să submineze aplicarea celor opt criterii prevăzute în Poziția comună, deoarece acestea au prioritate față de orice interese economice, sociale, comerciale sau industriale ale statelor membre; |
| --- | --- |

28.

| 29. | constată o creștere a transferului de cunoștințe și tehnologii, ceea ce permite țărilor terțe să realizeze producția sub licență a tehnologiilor militare europene; consideră că acest proces nu ar trebui să limiteze capacitatea UE de a controla producția de arme și echipament militar, ci, mai degrabă, să promoveze convergența supravegherii publice și a standardelor de transparență în producția în domeniul apărării și să accelereze crearea unor norme recunoscute și respectate la nivel internațional privind producția și exportul de arme; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ia act de faptul că un număr din ce în ce mai mare de componente ale sistemelor de armament au o origine civilă sau o dublă utilizare; prin urmare, consideră că este necesar să se instituie un sistem coerent de control al transferurilor pentru aceste componente între toate statele membre; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ia act de faptul că statele membre nu au prezentat o politică comună de reglementare a transferurilor de arme către un alt stat membru, ceea ce ar garanta că orice export către țări terțe efectuat din statul membru de asamblare este în concordanță cu politica de export a statului membru care furnizează componentele; ia act de faptul că unele dintre statele membre consideră în continuare că transferurile intra-UE de arme și produse din domeniul apărării ca fiind similare operațiunilor de export către țări terțe; consideră că acest lucru este deosebit de problematic în contextul divergențelor din ce în ce mai mari dintre practicile de acordare a licențelor în UE; observă că Directiva 2009/43/CE privind transferurile intracomunitare, în forma sa actuală, nu este menită să atingă cele mai ridicate standarde comune pentru controlul exporturilor de arme către țări terțe, facilitând totodată transferurile pe piața europeană a armelor; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ia act de faptul că o primă încercare de reglementare a transferurilor intraeuropene a fost acordul de armonizare Schmidt-Debré între Franța și Germania, cu regula „de minimis”; ia act, în această privință, de acordul franco-german privind controlul exporturilor de echipamente de apărare; |
| --- | --- |

32.

| 33. | observă că politicile naționale în materie de export de armament ale fiecărui stat membru pot constitui un obstacol în calea proiectelor de cooperare; constată că astfel de divergențe ar putea da naștere la acorduri bilaterale și specifice privind sistemele de armament care, în unele cazuri, permit exporturile către țări terțe, bazate mai degrabă pe standarde minime, decât pe o abordare comună la nivelul UE; reamintește că scopul Poziției comune a Consiliului privind exporturile de arme a fost și este acela de a preveni astfel de divergențe și de a stabili o politică comună și coerentă privind exporturile de arme; observă o corelație între divergențele din politicile de export și dificultățile unei cooperări intra-UE, o fragmentare persistentă a pieței interne pentru produse din domeniul apărării și paralelisme industriale; solicită așadar Comisiei, Consiliului și statelor membre să asigure un nivel adecvat de finanțare, care să permită reducerea fragmentării pieței și consolidarea industrială, garantând în același timp că UE și statele sale membre vor dispune de capabilitățile militare de care au nevoie; invită Comisia să asigure buna punere în aplicare a Directivei 2009/81/CE și a Directivei 2009/43/CE, inclusiv a măsurilor de punere în aplicare referitoare la achiziții; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ia act de faptul că o cooperare bilaterală între statele membre în cadrul unor proiecte industriale în domeniul apărării conduce la acorduri de control al exporturilor, care pot asigura un scenariu de referință pentru UE în ansamblu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că acordurile bilaterale și multilaterale ar trebui să deschidă calea către o mai bună convergență și armonizare a politicilor de export la nivelul UE, deoarece lipsa de convergență și de transparență în deciziile privind exporturile către țări terțe poate avea un impact negativ asupra capacității UE de a vorbi cu un singur glas și de a avea influență pe scena internațională în ceea ce privește promovarea drepturilor omului, a dreptului internațional și a păcii și stabilității regionale; ia act de preocupările că această discrepanță are potențialul de a genera denaturări ale pieței și de a împiedica planificarea strategică industrială, economiile de scară și condițiile de concurență echitabile; |
| --- | --- |

35.

Importanța crescândă a nivelului UE în producția de armament

| 36. | constată că dezvoltarea echipamentelor de apărare reprezintă un instrument important pentru a consolida baza industrială și tehnologică de apărare europeană; ia act de faptul că inițiativele UE, cum ar fi Acțiunea pregătitoare privind cercetarea în materie de apărare (PADR), Programul european de dezvoltare industrială în domeniul apărării (EDIDP) și Fondul european de apărare (FEA), precum și Programul de cooperare structurată permanentă (PESCO), procesul anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD) și Instrumentul european pentru pace (EPF), legislația precum directivele privind transferurile intracomunitare și achizițiile în domeniul apărării din 2009, precum și crearea de capacități administrative, cum ar fi Direcția Generală Industria Apărării și Spațiu (DG DETIS), contribuie la consolidarea cooperării europene în domeniul producției de armament și la dezvoltarea capabilităților la nivel european; consideră că o consolidare a bazei industriale și tehnologice de apărare europeană ar trebui să fie însoțită de o cooperare mai strânsă și de o mai mare convergență în ceea ce privește controlul exporturilor de tehnologie și de echipament militar, cu scopul de a îmbunătăți eficacitatea PESC și, în special, a PSAC; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită statele membre să depășească lipsa actuală de eficiență în ceea ce privește cheltuielile pentru apărare datorată duplicării, fragmentării și lipsei de interoperabilitate și să își propună ca UE să devină un furnizor de securitate și printr-un control mai bun al exporturilor de arme; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ia act de faptul că mai multe state membre și-au exprimat intenția de a dezvolta în comun sisteme principale de armament, precum tancuri de luptă, avioane de luptă și drone înarmate; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază faptul că acordul interinstituțional provizoriu privind înființarea FEA autorizează Comisia să evalueze dacă transferul proprietății sau acordarea unei licențe exclusive pentru tehnologia militară cofinanțată de FEA contravine intereselor de securitate și apărare ale UE și ale statelor sale membre și obiectivelor fondului, astfel cum sunt prevăzute la articolul 3 din regulamentul propus; ia act de faptul că această nouă legislație stabilește, printre altele, o funcție de control civil pentru Comisie în ceea ce privește o anumită categorie de exporturi de tehnologie militară către țări terțe, îmbunătățind astfel transparența și minimizând riscul de abuz al fondurilor UE, fără însă a aduce atingere competenței autorităților de control al exporturilor din statele membre ale Uniunii de a acorda licența în acest cadru; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că partenerii europeni comunică, în cadrul angajamentelor lor internaționale, informații cu privire la sistemele lor naționale de control și datele legate de transferurile de armament; ia act de faptul că, în cadrul Instrumentului european pentru pace, statele membre și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) au posibilitatea de a transfera echipament militar către țări terțe, ceea ce va presupune o monitorizare la nivelul UE; subliniază că, în contextul Instrumentului european pentru pace, un instrument nou la nivelul UE ar putea furniza evaluări comune ale riscurilor înainte de orice decizie de a transfera arme și muniții către țări terțe în contextul pilonului de consolidare a capacității militare din cadrul Instrumentului european pentru pace, ar putea evalua măsurile individuale în raport cu cele opt criterii ale poziției comune și ar putea institui măsuri de salvgardare și sancțiuni posibile, în funcție de utilizatorul final; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită Comisia să informeze Parlamentul în mod adecvat cu privire la utilizarea fondurilor UE pentru toate proiectele de cercetare și dezvoltare asociate cu construcția de drone; îndeamnă VP/ÎR să interzică dezvoltarea, producția și utilizarea de arme complet autonome, care permit efectuarea unor atacuri fără intervenție umană; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că cercetarea și dezvoltarea de armament, arme și echipament de apărare sunt importante pentru a asigura mijloacele necesare pentru ca statele membre să se apere, iar industriile de apărare să realizeze progrese tehnologice; |
| --- | --- |

42.

Punerea în aplicare a Poziției comune în contextul importanței crescânde a nivelului european în producția de armament

| 43. | ia act de lipsa de convergență a politicilor naționale de export al armelor și a luării deciziilor la nivel național, atât în contextul importanței crescânde a nivelului european în producția de armament, cât și cel al ambițiilor declarate și al proiectelor care vizează dezvoltarea acesteia în continuare; ia act de faptul că lipsa de convergență a exporturilor de arme naționale riscă să creeze denaturări suplimentare ale pieței și obstacole conexe în planificarea strategică a întreprinderilor și a forțelor armate relevante și va necesita o convergență progresivă a politicilor naționale de export de arme și a procesului decizional; reamintește că este important ca statele membre să se implice într-un astfel de proces; regretă divergențele actuale dintre politicile naționale de export al armelor și luarea deciziilor la nivelul național al statelor membre; invită Consiliul să își continue eforturile de a favoriza convergența politicilor de export al armelor și luarea deciziilor; |
| --- | --- |

43.

| 44. | sugerează că exporturile de produse finanțate în cadrul EDIDP și/sau din Fondul european de apărare (FEA) ar trebui să fie prezentate separat în cadrul datelor transmise către COARM, pentru a asigura o monitorizare atentă a produselor care au fost finanțate din bugetul european și respectarea strictă a criteriilor prevăzute în Poziția comună pentru produsele finanțate în cadrul EDIDP și/sau din FEA; |
| --- | --- |

44.

| 45. | salută consolidarea cooperării UE în domeniul apărării în cadrul PSAC; consideră că importanța crescândă a nivelului european în producția de arme trebuie să meargă mână în mână cu o transparență sporită; consideră că există încă loc pentru îmbunătățiri în acest domeniu, în special în ceea ce privește calitatea și uniformitatea datelor transmise de statele membre; consideră că definirea unei „politici europene în materie de capacități și de armament”, astfel cum se prevede la articolul 42 alineatul (3) din TUE, trebuie să fie în conformitate cu Poziția comună 2008/944/PESC; consideră că sporirea convergenței normelor comune și a standardelor de transparență privind exporturile de arme și tehnologia promovează consolidarea încrederii între statele membre și țările terțe partenere; salută eforturile depuse de COARM în materie de cooperare, coordonare și convergență în aplicarea Poziției comune, care a utilizat, în special, Ghidul utilizatorului la Poziția comună, elaborat pentru a sprijini statele în punerea în aplicare a acesteia; ia act de faptul că sistemul de schimb de informații privind COARM și ghidul de punere în aplicare a Poziției comune sunt instrumente utile de uz curent pentru autoritățile de control; reamintește eforturile pe care statele membre le-au depus pentru a contribui la activitatea grupului COARM, în vederea realizării schimbului de bune practici; recomandă COARM:






  (a) | să adauge următoarele categorii suplimentare într-un model de raportare revizuit, în conformitate cu standarde recunoscute la nivel internațional, pentru a pune în aplicare concluziile Consiliului din septembrie 2019: tipul exact de armă și cantitatea exportată, denumirea munițiilor, mărimea lotului și utilizatorul final precis, licențele revocate, precum și valoarea și durata contractelor privind serviciile post-livrare, cum ar fi formarea asigurată și întreținerea; să alinieze definiția UE a armelor de calibru mic cu definiția mai largă a ONU; |
| --- | --- | --- |

45.

(a)

să adauge următoarele categorii suplimentare într-un model de raportare revizuit, în conformitate cu standarde recunoscute la nivel internațional, pentru a pune în aplicare concluziile Consiliului din septembrie 2019: tipul exact de armă și cantitatea exportată, denumirea munițiilor, mărimea lotului și utilizatorul final precis, licențele revocate, precum și valoarea și durata contractelor privind serviciile post-livrare, cum ar fi formarea asigurată și întreținerea; să alinieze definiția UE a armelor de calibru mic cu definiția mai largă a ONU;

| (b) | să elaboreze definiții recunoscute la nivelul UE și la nivel internațional, cum ar fi valoarea sub licență și exporturile efective, astfel încât să se faciliteze comparabilitatea datelor între statele membre; |
| --- | --- |

(b)

să elaboreze definiții recunoscute la nivelul UE și la nivel internațional, cum ar fi valoarea sub licență și exporturile efective, astfel încât să se faciliteze comparabilitatea datelor între statele membre;

| 46. | salută decizia de a transforma raportul anual într-o bază de date online interactivă, fiabilă și cu funcție de căutare și se așteaptă ca raportul să fie operațional înainte de publicarea datelor privind exporturile pe 2019; invită SEAE să informeze Parlamentul cu privire la data exactă la care această bază de date va fi funcțională online; îndeamnă COARM să aplice o soluție care să fie ușor de utilizat și de accesat de către cetățenii Uniunii și societatea civilă și să permită exportarea datelor într-un format structurat și sigur; |
| --- | --- |

46.

| 47. | solicită COARM să își continue eforturile în direcția creării unui forum în cadrul căruia statele membre să comunice și să facă schimb de informații cu privire la politicile lor în materie de export către statele care nu sunt membre ale UE, precum și cu privire la deciziile lor de respingere a cererilor de licențe pentru exportul în state care nu sunt membre ale UE; solicită COARM și să depună eforturi, conform articolului 7 din Poziția comună, pentru un schimb mai bun de „informații relevante, inclusiv informații privind notificările de refuz și politicile de export al armelor” și alte „măsuri de creștere în continuare a convergenței”; propune în acest sens să se facă schimb de evaluări naționale ale situațiilor la nivel de țară sau ale potențialilor beneficiari ai exporturilor, țintind totodată o evaluare comună la nivelul UE, ținându-se cont de principiile și criteriile Poziției comune în cadrul PESC și în consultare cu părțile interesate externe, inclusiv cu Parlamentul; solicită o actualizare periodică a listei țărilor terțe care respectă criteriile prevăzute în Poziția comună; |
| --- | --- |

47.

| 48. | consideră că instituțiile UE ar trebui să propună evaluări inter pares cu scopul de a încuraja autoritățile naționale să facă schimb de bune practici privind colectarea și prelucrarea datelor, prin promovarea unei mai bune înțelegeri a diferitelor abordări naționale, prin identificarea diferențelor în ceea ce privește interpretarea celor opt criterii, precum și prin discutarea modalităților de îmbunătățire a armonizării, consecvenței și a convergenței între statele membre; |
| --- | --- |

48.

| 49. | se declară ferm convins că o punere în aplicare mai coerentă a Poziției comune a UE este esențială pentru credibilitatea UE ca actor global pe bază de valoare și că un nivel mai ridicat de convergență în ceea ce privește aplicarea deplină a criteriilor va asigura mai bine respectarea drepturilor omului și a dreptului internațional de către toți participanții la comerțul cu arme, va contribui la sprijinirea păcii și a stabilității și va consolida interesele strategice ale UE în materie de securitate și autonomie strategică; consideră că acest lucru va consolida punerea în aplicare a PESC; |
| --- | --- |

49.

| 50. | consideră că nu ar trebui să se mai acorde licențe pentru producție în țări terțe, dacă acest lucru ar permite eludarea celor opt criterii prevăzute în Poziția comună sau a altor directive ale UE privind exporturile de arme; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că controalele eficace la nivelul utilizatorilor finali conduc la o politică mai responsabilă de export și mai ales ar putea reduce riscul de deturnare a armelor; salută proiectul iTrace finanțat de UE în acest sens și sprijină continuarea acestuia și recomandă utilizarea unui instrument similar pentru urmărirea exporturilor de arme legale din statele membre ale UE către țări terțe; invită Consiliul, statele membre și SEAE să instituie un program amplu de formare și de consolidare a capacităților pentru funcționarii de la nivel național și european privind controlul exporturilor de arme, cu accent puternic pe consolidarea înțelegerii reciproce a celor opt criterii, pe evaluări comune ale riscurilor, pe instituirea unor garanții și pe verificarea înainte și după acordarea licenței; încurajează guvernele statelor membre să adopte măsuri pentru a asigura o mai bună respectare a regulamentelor sale privind utilizarea finală, inclusiv punerea în aplicare a efectuării controalelor după expediere; subliniază necesitatea de a dispune de suficiente fonduri UE pentru a asigura resursele necesare de personal la nivel național și la nivelul UE, precum și la delegațiile și ambasadele țărilor importatoare, pentru punerea în aplicare a unor evaluări viabile ale riscurilor, a unor controale la nivel de utilizatori finali și a unor verificări după expediere; invită SEAE și COARM să raporteze în iTrace cu privire la orice deturnare identificată a exporturilor din UE, ca parte a raportului anual; |
| --- | --- |

51.

| 52. | consideră că importanța crescândă a nivelului european al producției de arme, concluziile recente ale Consiliului privind convergența exporturilor de arme și instituirea Instrumentului european pentru pace ar trebui completate cu un mecanism de monitorizare și control la nivelul UE, bazat pe respectarea deplină a celor opt criterii; reamintește definiția „politicii europene în materie de capacități și de armament”, astfel cum este prevăzută la articolul 42 alineatul (3) din TUE; consideră că „gruparea și utilizarea în comun” și sporirea cooperării în ceea ce privește politica de armament și politica de achiziții publice sunt posibile numai dacă se aplică controale eficiente ale exporturilor, mecanisme de informare reciprocă și controlul parlamentar periodic, și dacă se aplică mecanisme robuste de sancționare în cazul nerespectării normelor comune în proiectele finanțate din fonduri UE; solicită, de asemenea, ca Parlamentul European – alături de parlamentele naționale – să poată garanta controlul parlamentar asupra politicii de securitate și apărare comune a UE și asupra bugetului acesteia; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită COARM să analizeze problema transparenței exporturilor de arme, alături de problema transparenței în domeniul acordării de licențe de export de produse cu dublă utilizare, și să ia în considerare adoptarea unor abordări comune în materie de transparență cu privire la ambele instrumente; consideră că controlul tot mai stringent exercitat de Comisie asupra comerțului cu produse cu dublă utilizare în contextul aplicării unui regulament revizuit al UE privind produsele cu dublă utilizare ar trebui să fie echilibrat printr-o participare sporită și un rol general pentru Parlament în vederea asigurării responsabilității; |
| --- | --- |

53.

| 54. | subliniază efectul negativ pe care îl poate avea exportul necontrolat de tehnologii de supraveghere cibernetică de către întreprinderile din UE asupra securității infrastructurii digitale a UE și asupra drepturilor omului; își exprimă îngrijorarea cu privire la utilizarea tot mai frecventă a anumitor tehnologii de supraveghere cibernetică cu dublă utilizare împotriva politicienilor, activiștilor și jurnaliștilor; condamnă cu fermitate creșterea constantă a numărului de apărători ai drepturilor omului care se confruntă cu amenințări digitale, precum compromiterea datelor prin confiscarea echipamentelor, supravegherea de la distanță și scurgerile de date; subliniază, în această privință, importanța unei actualizări rapide, eficace și cuprinzătoare a Regulamentului UE privind dubla utilizare; reiterează poziția Parlamentului privind reformarea Regulamentului privind produsele cu dublă utilizare, care urmărește să prevină exportul, vânzarea, actualizarea și întreținerea echipamentelor de securitate cibernetică ce pot fi utilizate pentru represiunea internă, inclusiv supravegherea pe internet; salută, în această privință, eforturile constante depuse de instituțiile UE în negocierile interinstituționale în curs pentru a actualiza regulamentul european privind controlul exporturilor de produse cu dublă utilizare; |
| --- | --- |

54.

| 55. | consideră că consultările periodice cu Parlamentul European, parlamentele naționale, autoritățile naționale de control al exporturilor de arme, asociațiile de resort și societatea civilă sunt elemente esențiale ale unei transparențe semnificative; invită parlamentele naționale să facă schimb de bune practici cu privire la raportare și supraveghere în vederea consolidării rolului de control al tuturor parlamentelor naționale în cadrul deciziilor privind controlul exporturilor de arme; solicită COARM să continue dialogul cu societatea civilă și cu sectoarele industriale implicate, precum și consultările cu Parlamentul și cu autoritățile de control al exporturilor de arme; încurajează societatea civilă și mediul academic să își sporească implicarea și dialogul cu COARM pentru a exercita un control independent al exporturilor de tehnologie și echipamente de apărare; invită statele membre și SEAE să sprijine astfel de activități, inclusiv cu resurse financiare mai importante; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază necesitatea, în spiritul concluziilor Consiliului din 16 septembrie 2019, de a asigura un control parlamentar consistent și de a răspunde la raportul anual al COARM în fiecare an printr-un raport al Parlamentului European, pentru a asigura un minim control parlamentar; |
| --- | --- |

56.

| 57. | încurajează statele membre să sprijine țările terțe la crearea, îmbunătățirea și aplicarea sistemelor de verificare a armelor în conformitate cu Poziția comună; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al NATO, precum și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  JO L 239, 17.9.2019, p. 16.

(2)  JO C 453, 14.12.2018, p. 1.

(3)  JO C 437, 30.12.2019, p. 1.

(4)  JO L 17, 23.1.2018, p. 40.

(5)  JO L 139, 30.5.2017, p. 38.

(6)  JO L 330, 20.12.2019, p. 53.

(7)  JO C 85, 13.3.2020, p. 1

(8)  Tratatul privind comerțul cu arme, ONU, 13-27217.

(9)  JO L 146, 10.6.2009, p. 1.

(10)  JO L 216, 20.8.2009, p. 76.

(11)  JO L 134, 29.5.2009, p. 1.

(12)  JO L 307, 15.11.2016, p. 1.

(13)  JO L 200, 7.8.2018, p. 30.

(14)  JO L 101, 1.4.2020, p. 4

(15)  JO L 30, 31.1.2019, p. 1.

(16)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg16

(17)  A/HRC/35/8.

(18)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0451.

(19)  JO C 337, 20.9.2018, p. 63.

(20)  JO C 399, 24.11.2017, p. 178.

(21)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0330.

(22)  JO C 35, 31.1.2018, p. 142.

(23)  JO C 331, 18.9.2018, p. 146.

(24)  JO C 356, 4.10.2018, p. 104.

(25)  JO C 285, 29.8.2017, p. 110.

(26)  Stockholm International Peace Research Institute (SIPRI – „Institutul Internațional pentru Cercetări în Domeniul Păcii de la Stockholm”), fișa informativă din martie 2020, intitulată „Tendințe în transferurile internaționale de arme, 2019”.

(27)  https://www.sanctionsmap.eu/#/main?checked=

(28)  Concluzia 11 din Concluziile Consiliului privind revizuirea Poziției comune 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008 privind controlul exporturilor de arme, adoptate de Consiliu („Afaceri Generale”), Consiliul Uniunii Europene, 12195/19, COARM 154, Bruxelles, 16 septembrie 2019

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/59 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/59

---

P9_TA(2020)0226

Abordarea strategică privind impactul substanțelor farmaceutice asupra mediului

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la o abordare strategică privind impactul substanțelor farmaceutice asupra mediului (2019/2816(RSP))

(2021/C 385/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 11, articolul 168 și articolul 191 alineatul (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 11, articolul 168 și articolul 191 alineatul (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/6 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind produsele medicinale veterinare (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/6 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind produsele medicinale veterinare (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/4 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind fabricarea, introducerea pe piață și utilizarea furajelor medicamentate (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/4 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind fabricarea, introducerea pe piață și utilizarea furajelor medicamentate (2),

| — | având în vedere Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice (3),

| — | având în vedere Directiva 2013/39/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 august 2013 în ceea ce privește substanțele prioritare din domeniul politicii apei (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2013/39/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 august 2013 în ceea ce privește substanțele prioritare din domeniul politicii apei (4),

| — | având în vedere Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (5),

| — | având în vedere Directiva 2000/60/CE din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/60/CE din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (6),

| — | având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (7),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (Regulamentul REACH) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (Regulamentul REACH) (8),

| — | având în vedere Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2020 „O viață bună, în limitele planetei noastre” („PAM 7”) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2020 „O viață bună, în limitele planetei noastre” („PAM 7”) (9),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind calitatea apei destinate consumului uman (reformare) (COM(2017)0753), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind calitatea apei destinate consumului uman (reformare) (COM(2017)0753),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament privind cerințele minime pentru reutilizarea apei (COM(2018)0337), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament privind cerințele minime pentru reutilizarea apei (COM(2018)0337),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 25 iunie 2019 privind etapele următoare către transformarea UE într-o regiune în care se aplică cele mai bune practici în combaterea rezistenței la antimicrobiene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 25 iunie 2019 privind etapele următoare către transformarea UE într-o regiune în care se aplică cele mai bune practici în combaterea rezistenței la antimicrobiene,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 26 iunie 2019 intitulate „Către o strategie durabilă a Uniunii privind politica în materie de substanțe chimice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 26 iunie 2019 intitulate „Către o strategie durabilă a Uniunii privind politica în materie de substanțe chimice”,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 martie 2019 intitulată „Abordarea strategică a Uniunii Europene privind impactul substanțelor farmaceutice asupra mediului”(COM(2019)0128), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 martie 2019 intitulată „Abordarea strategică a Uniunii Europene privind impactul substanțelor farmaceutice asupra mediului”(COM(2019)0128),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 noiembrie 2018 intitulată „Spre un cadru european mai cuprinzător privind perturbatorii endocrini” (COM(2018)0734), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 noiembrie 2018 intitulată „Spre un cadru european mai cuprinzător privind perturbatorii endocrini” (COM(2018)0734),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 iunie 2017 intitulată „Un plan de acțiune european «O singură sănătate» (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM)” (COM(2017)0339), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 iunie 2017 intitulată „Un plan de acțiune european «O singură sănătate» (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM)” (COM(2017)0339),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2011, intitulată „Plan de acțiune împotriva amenințărilor tot mai mari reprezentate de rezistența la antimicrobiene” (COM(2011)0748), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2011, intitulată „Plan de acțiune împotriva amenințărilor tot mai mari reprezentate de rezistența la antimicrobiene” (COM(2011)0748),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 decembrie 2008 intitulată „Medicamente sigure, inovatoare și accesibile: o viziune reînnoită asupra sectorului farmaceutic” (COM(2008)0666), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 decembrie 2008 intitulată „Medicamente sigure, inovatoare și accesibile: o viziune reînnoită asupra sectorului farmaceutic” (COM(2008)0666),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul ecologic european” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul ecologic european” (COM(2019)0640),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2018 referitoare la planul de acțiune european „O singură sănătate” (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2018 referitoare la planul de acțiune european „O singură sănătate” (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM) (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (11),

| — | având în vedere programele mai multor state membre de a reduce reziduurile farmaceutice din apă, |
| --- | --- |

—

având în vedere programele mai multor state membre de a reduce reziduurile farmaceutice din apă,

| — | având în vedere avizul științific comun al Agenției Europene pentru Medicamente (EMA) și al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) din 1 decembrie 2016 privind măsurile prin care se poate reduce necesitate de a utiliza agenți antimicrobieni în creșterea animalelor în Uniunea Europeană și impactul ulterior asupra siguranței alimentare (avizul RONAFA), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul științific comun al Agenției Europene pentru Medicamente (EMA) și al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) din 1 decembrie 2016 privind măsurile prin care se poate reduce necesitate de a utiliza agenți antimicrobieni în creșterea animalelor în Uniunea Europeană și impactul ulterior asupra siguranței alimentare (avizul RONAFA),

| — | având în vedere rapoartele anuale succesive (începând din 2011) ale Organului european de supraveghere a consumului de substanțe antimicrobiene în medicina veterinară, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele anuale succesive (începând din 2011) ale Organului european de supraveghere a consumului de substanțe antimicrobiene în medicina veterinară,

| — | având în vedere studiul prospectiv nr. 11 (mai 2015) pe tema „Acvacultura durabilă” din seria intitulată „Știința în slujba politicilor de mediu” („Science for Environment Policy – Future brief”) a Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul prospectiv nr. 11 (mai 2015) pe tema „Acvacultura durabilă” din seria intitulată „Știința în slujba politicilor de mediu” („Science for Environment Policy – Future brief”) a Comisiei,

| — | având în vedere documentul de reflecție al Comisiei din 30 ianuarie 2019 intitulat „Către o Europă durabilă până în 2030” (COM(2019)0022), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de reflecție al Comisiei din 30 ianuarie 2019 intitulat „Către o Europă durabilă până în 2030” (COM(2019)0022),

| — | având în vedere studiul Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) din 13 noiembrie 2019 intitulat „Reziduuri farmaceutice în apa dulce – pericole și răspunsuri politice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) din 13 noiembrie 2019 intitulat „Reziduuri farmaceutice în apa dulce – pericole și răspunsuri politice”,

| — | având în vedere Declarația politică din cadrul reuniunii la nivel înalt a Adunării Generale a Națiunilor Unite din 22 septembrie 2016 referitoare la rezistența la antimicrobiene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația politică din cadrul reuniunii la nivel înalt a Adunării Generale a Națiunilor Unite din 22 septembrie 2016 referitoare la rezistența la antimicrobiene,

| — | având în vedere Proiectul de cooperare al ONU privind parametrii aplicabili apei potabile, |
| --- | --- |

—

având în vedere Proiectul de cooperare al ONU privind parametrii aplicabili apei potabile,

| — | având în vedere raportul Băncii Mondiale din martie 2017 intitulat „Infecțiile rezistente la medicamente: o amenințare la adresa viitorului nostru economic”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Băncii Mondiale din martie 2017 intitulat „Infecțiile rezistente la medicamente: o amenințare la adresa viitorului nostru economic”,

| — | având în vedere raportul Comisiei din iulie 2018 referitor la opțiunile pentru o abordare strategică privind impactul substanțelor farmaceutice asupra mediului, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din iulie 2018 referitor la opțiunile pentru o abordare strategică privind impactul substanțelor farmaceutice asupra mediului,

| — | având în vedere raportul Agenției Executive pentru Sănătate și Consumatori din 12 decembrie 2013 privind riscurile de mediu ale medicamentelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției Executive pentru Sănătate și Consumatori din 12 decembrie 2013 privind riscurile de mediu ale medicamentelor,

| — | având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei în legătură cu abordarea strategică privind impactul substanțelor farmaceutice asupra mediului (O-000040/2020 – B9-0015/2020 și O-000041/2020 – B9-0016/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei în legătură cu abordarea strategică privind impactul substanțelor farmaceutice asupra mediului (O-000040/2020 – B9-0015/2020 și O-000041/2020 – B9-0016/2020),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| A. | întrucât substanțele farmaceutice joacă un rol esențial în asigurarea unui nivel ridicat de sănătate a oamenilor și a animalelor; întrucât pe piața europeană există în prezent peste 3 000 de ingrediente farmaceutice active; |
| --- | --- |

A.

întrucât substanțele farmaceutice joacă un rol esențial în asigurarea unui nivel ridicat de sănătate a oamenilor și a animalelor; întrucât pe piața europeană există în prezent peste 3 000 de ingrediente farmaceutice active;

| B. | întrucât utilizarea pe scară largă a substanțelor farmaceutice în medicina umană și veterinară, inclusiv a agenților antimicrobieni, a crescut concentrațiile acestora în multe rezervoare naturale, precum solurile, sedimentele și corpurile de apă în ultimii 20 ani; întrucât este probabil ca concentrațiile de substanțe farmaceutice din mediu să crească în continuare pe măsură ce populația crește și îmbătrânește; întrucât schimbările climatice vor afecta și ele atât cantitatea, cât și calitatea resurselor de apă, deoarece în perioade de secetă concentrațiile vor fi mai ridicate, ceea ce va avea repercusiuni și asupra tratării apei; întrucât este necesară colectarea de date pe scară largă pentru a măsura această problemă la nivel mondial; întrucât cea mai răspândită cale prin care substanțele farmaceutice pătrund în mediul înconjurător este utilizarea și eliminarea acestora; |
| --- | --- |

B.

întrucât utilizarea pe scară largă a substanțelor farmaceutice în medicina umană și veterinară, inclusiv a agenților antimicrobieni, a crescut concentrațiile acestora în multe rezervoare naturale, precum solurile, sedimentele și corpurile de apă în ultimii 20 ani; întrucât este probabil ca concentrațiile de substanțe farmaceutice din mediu să crească în continuare pe măsură ce populația crește și îmbătrânește; întrucât schimbările climatice vor afecta și ele atât cantitatea, cât și calitatea resurselor de apă, deoarece în perioade de secetă concentrațiile vor fi mai ridicate, ceea ce va avea repercusiuni și asupra tratării apei; întrucât este necesară colectarea de date pe scară largă pentru a măsura această problemă la nivel mondial; întrucât cea mai răspândită cale prin care substanțele farmaceutice pătrund în mediul înconjurător este utilizarea și eliminarea acestora;

| C. | întrucât substanțele farmaceutice ajung în mediu prin deversarea efluenților de la stațiile de epurare a apelor urbane reziduale, împrăștierea gunoiului de grajd și din acvacultură, deversarea efluenților de la instalațiile de producție, împrăștierea nămolurilor de epurare, creșterea animalelor erbivore, tratamentul animalelor de companie, eliminarea necorespunzătoare în depozitele de deșeuri a substanțelor farmaceutice neutilizate și a deșeurilor contaminate; |
| --- | --- |

C.

întrucât substanțele farmaceutice ajung în mediu prin deversarea efluenților de la stațiile de epurare a apelor urbane reziduale, împrăștierea gunoiului de grajd și din acvacultură, deversarea efluenților de la instalațiile de producție, împrăștierea nămolurilor de epurare, creșterea animalelor erbivore, tratamentul animalelor de companie, eliminarea necorespunzătoare în depozitele de deșeuri a substanțelor farmaceutice neutilizate și a deșeurilor contaminate;

| D. | întrucât utilizarea inadecvată a antibioticelor, în special în creșterea animalelor, și, în general, practicile deficitare atât în medicina umană, cât și în medicina veterinară au transformat treptat rezistența la antimicrobiene într-o amenințare gravă la adresa sănătății oamenilor și animalelor; |
| --- | --- |

D.

întrucât utilizarea inadecvată a antibioticelor, în special în creșterea animalelor, și, în general, practicile deficitare atât în medicina umană, cât și în medicina veterinară au transformat treptat rezistența la antimicrobiene într-o amenințare gravă la adresa sănătății oamenilor și animalelor;

| E. | întrucât, în cel mai recent raport al său cu privire la reziduurile farmaceutice din apa dulce, OCDE a constatat că „acțiunile politice actuale de gestionare a reziduurilor farmaceutice sunt inadecvate pentru protejarea calității apei și a ecosistemelor de apă dulce de care depinde viața sănătoasă”; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în cel mai recent raport al său cu privire la reziduurile farmaceutice din apa dulce, OCDE a constatat că „acțiunile politice actuale de gestionare a reziduurilor farmaceutice sunt inadecvate pentru protejarea calității apei și a ecosistemelor de apă dulce de care depinde viața sănătoasă”;

| F. | întrucât stabilitatea chimică și/sau metabolică a anumitor substanțe farmaceutice înseamnă că, după utilizare, până la 90 % din substanțele lor active sunt eliberate în mediu în forma lor inițială; |
| --- | --- |

F.

întrucât stabilitatea chimică și/sau metabolică a anumitor substanțe farmaceutice înseamnă că, după utilizare, până la 90 % din substanțele lor active sunt eliberate în mediu în forma lor inițială;

| G. | întrucât substanțele farmaceutice aprobate pentru uz uman și introduse pe piață înainte de 2006 nu au făcut obiectul unei evaluări a riscurilor pentru mediu în cadrul procesului de autorizare și, prin urmare, s-ar putea să nu dispună încă de o astfel de evaluare; |
| --- | --- |

G.

întrucât substanțele farmaceutice aprobate pentru uz uman și introduse pe piață înainte de 2006 nu au făcut obiectul unei evaluări a riscurilor pentru mediu în cadrul procesului de autorizare și, prin urmare, s-ar putea să nu dispună încă de o astfel de evaluare;

| H. | întrucât evaluarea riscurilor pentru mediu este luată în considerare în evaluarea raportului beneficii-riscuri pentru medicamentele de uz veterinar, dar nu și pentru cele destinate uzului uman; |
| --- | --- |

H.

întrucât evaluarea riscurilor pentru mediu este luată în considerare în evaluarea raportului beneficii-riscuri pentru medicamentele de uz veterinar, dar nu și pentru cele destinate uzului uman;

| I. | întrucât, în comunicarea sa din 11 martie 2019, Comisia însăși recunoaște că există cunoștințe insuficiente în ceea ce privește concentrațiile anumitor substanțe farmaceutice în mediu și nivelurile de risc aferente; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în comunicarea sa din 11 martie 2019, Comisia însăși recunoaște că există cunoștințe insuficiente în ceea ce privește concentrațiile anumitor substanțe farmaceutice în mediu și nivelurile de risc aferente;

| J. | întrucât există suficiente dovezi că ar trebui luate măsuri pentru a reduce impactul asupra mediului al substanțelor farmaceutice care pot reprezenta un risc pentru mediu, în special pentru protecția apelor utilizate pentru captarea apei potabile; |
| --- | --- |

J.

întrucât există suficiente dovezi că ar trebui luate măsuri pentru a reduce impactul asupra mediului al substanțelor farmaceutice care pot reprezenta un risc pentru mediu, în special pentru protecția apelor utilizate pentru captarea apei potabile;

| K. | întrucât un număr mare de organizații internaționale, țări terțe, instituții europene, asociații profesionale și organizații neguvernamentale au recunoscut că impactul substanțelor farmaceutice asupra mediului este un motiv de îngrijorare; întrucât unele state membre ale UE, cum ar fi Țările de Jos, Germania și Suedia, au luat deja măsuri pentru a reduce prezența tot mai mare a substanțelor farmaceutice în mediu; |
| --- | --- |

K.

întrucât un număr mare de organizații internaționale, țări terțe, instituții europene, asociații profesionale și organizații neguvernamentale au recunoscut că impactul substanțelor farmaceutice asupra mediului este un motiv de îngrijorare; întrucât unele state membre ale UE, cum ar fi Țările de Jos, Germania și Suedia, au luat deja măsuri pentru a reduce prezența tot mai mare a substanțelor farmaceutice în mediu;

| L. | întrucât Comisia s-a angajat, în anul 2008, să propună măsuri de reducere a impactului potențial nociv al substanțelor farmaceutice asupra mediului (12); |
| --- | --- |

L.

întrucât Comisia s-a angajat, în anul 2008, să propună măsuri de reducere a impactului potențial nociv al substanțelor farmaceutice asupra mediului (12);

| M. | întrucât, în conformitate cu articolul 8c din Directiva 2013/39/UE, Comisia a fost obligată să elaboreze, până la 13 septembrie 2015, o abordare strategică a poluării apei cu substanțe farmaceutice și să propună măsuri până la 14 septembrie 2017; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în conformitate cu articolul 8c din Directiva 2013/39/UE, Comisia a fost obligată să elaboreze, până la 13 septembrie 2015, o abordare strategică a poluării apei cu substanțe farmaceutice și să propună măsuri până la 14 septembrie 2017;

| N. | întrucât, în concluziile sale din iunie 2019, Consiliul a cerut Comisiei „să evalueze și să definească măsurile cele mai eficiente, inclusiv măsuri legislative, pentru a atenua efectele substanțelor farmaceutice asupra mediului și pentru a combate dezvoltarea rezistenței la antimicrobiene, precum și pentru a consolida legătura cu sectorul sănătății în această privință”; întrucât Consiliul a recunoscut că sunt necesare cercetări suplimentare pentru a înțelege mai bine amploarea impactului asupra sănătății umane și a impactului asupra mediului al produselor farmaceutice și al reziduurilor acestora; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în concluziile sale din iunie 2019, Consiliul a cerut Comisiei „să evalueze și să definească măsurile cele mai eficiente, inclusiv măsuri legislative, pentru a atenua efectele substanțelor farmaceutice asupra mediului și pentru a combate dezvoltarea rezistenței la antimicrobiene, precum și pentru a consolida legătura cu sectorul sănătății în această privință”; întrucât Consiliul a recunoscut că sunt necesare cercetări suplimentare pentru a înțelege mai bine amploarea impactului asupra sănătății umane și a impactului asupra mediului al produselor farmaceutice și al reziduurilor acestora;

| O. | întrucât AMR Industry Alliance a elaborat principiile axate pe sector ale cadrului comun de fabricație a antibioticelor și a stabilit valori-țintă pentru concentrațiile de antibiotice deversate, pentru a proteja resursele ecologice și a reduce riscul potențial de dezvoltare a rezistenței la antimicrobiene în mediu; |
| --- | --- |

O.

întrucât AMR Industry Alliance a elaborat principiile axate pe sector ale cadrului comun de fabricație a antibioticelor și a stabilit valori-țintă pentru concentrațiile de antibiotice deversate, pentru a proteja resursele ecologice și a reduce riscul potențial de dezvoltare a rezistenței la antimicrobiene în mediu;

| P. | întrucât actorii și profesioniștii din domeniul sănătății umane și animale, pacienții, industria, entitățile responsabile de gestionarea deșeurilor și de tratarea apei etc. joacă un rol în reducerea impactului substanțelor farmaceutice asupra mediului; |
| --- | --- |

P.

întrucât actorii și profesioniștii din domeniul sănătății umane și animale, pacienții, industria, entitățile responsabile de gestionarea deșeurilor și de tratarea apei etc. joacă un rol în reducerea impactului substanțelor farmaceutice asupra mediului;

| Q. | întrucât OCDE susține patru strategii proactive, axate pe opțiuni de prevenire introduse în etapele timpurii ale ciclului de viață al unui produs farmaceutic, pentru a gestiona substanțele farmaceutice din mediu într-un mod eficace din punctul de vedere al costurilor și pentru a asigura beneficii maxime pe termen lung și la scară largă; |
| --- | --- |

Q.

întrucât OCDE susține patru strategii proactive, axate pe opțiuni de prevenire introduse în etapele timpurii ale ciclului de viață al unui produs farmaceutic, pentru a gestiona substanțele farmaceutice din mediu într-un mod eficace din punctul de vedere al costurilor și pentru a asigura beneficii maxime pe termen lung și la scară largă;

| R. | întrucât mai multe părți interesate au lansat o campanie de conștientizare a modului în care trebuie eliminate în mod adecvat medicamentele neutilizate sau expirate în Europa, în cadrul inițiativei MedsDisposal; |
| --- | --- |

R.

întrucât mai multe părți interesate au lansat o campanie de conștientizare a modului în care trebuie eliminate în mod adecvat medicamentele neutilizate sau expirate în Europa, în cadrul inițiativei MedsDisposal;

| S. | întrucât orice măsură privind impactul medicamentelor asupra mediului trebuie să țină seama, ca principiu fundamental, de dreptul pacienților la un acces rapid la medicamente considerate sigure și eficace în raport cu criteriile actuale de evaluare a raportului riscuri-beneficii, |
| --- | --- |

S.

întrucât orice măsură privind impactul medicamentelor asupra mediului trebuie să țină seama, ca principiu fundamental, de dreptul pacienților la un acces rapid la medicamente considerate sigure și eficace în raport cu criteriile actuale de evaluare a raportului riscuri-beneficii,

Considerații generale

| 1. | salută adoptarea, în cele din urmă, de către Comisie a comunicării sale din 11 martie 2019; consideră regretabil faptul că a existat o întârziere semnificativă în prezentarea abordării strategice și a acțiunilor propuse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este de acord cu cele patru obiective principale ale abordării strategice prezentate de Comisie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | constată totuși, cu îngrijorare, caracterul lipsit de vigoare al măsurilor incluse în comunicare; consideră că sunt necesare măsuri eficace pentru a reduce impactul negativ al substanțelor farmaceutice asupra mediului; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că orice inițiativă viitoare în domeniul impactului asupra mediului al substanțelor farmaceutice ar trebui să aibă un fundament științific și să fie orientată spre obiective, precum și să fie neutră din punct de vedere tehnologic, garantând că siguranța și eficacitatea rămân în continuare prioritățile fundamentale pentru accesul pacienților la tratamente farmaceutice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că este necesară o abordare holistică, care să includă toate părțile interesate vizate, pentru a combate poluarea cu substanțe farmaceutice, ținând seama de întregul ciclu de viață al medicamentelor; subliniază că, pentru a asigura eficacitatea măsurilor de reglementare, este esențial ca acestea să fie adoptate în conformitate cu principiul precauției și cu principiul conform căruia daunele aduse mediului ar trebui remediate cu prioritate la sursă; subliniază că ar trebui să se aplice principiul „poluatorul plătește”, vizându-se în primul rând procesul de fabricație, dar și încurajându-se practici mai bune de prescriere a medicamentelor și un comportament responsabil al consumatorilor; ia act cu îngrijorare de contribuția substanțelor farmaceutice la dezvoltarea rezistenței la antimicrobiene atunci când ajung în mediu prin deversarea gunoiului de grajd, poluarea apei sau eliminarea improprie; invită Comisia să ia în considerare utilizarea răspunderii extinse a producătorilor pentru a reduce impacturile negative ale substanțelor farmaceutice asupra mediului; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că este necesar să se organizeze, în colaborare cu statele membre, campanii de informare și educare a publicului cu privire la pericolele consumului excesiv de medicamente fără rețetă; atrage atenția asupra creșterii numărului de medicamente vândute în supermarketuri și online fără recomandare medicală și asupra pericolului publicității care se face în media pentru astfel de puncte de vânzare în afara farmaciilor sau a unor structuri acreditate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază faptul că eliminarea substanțelor farmaceutice în mediu ar putea nu numai să dăuneze ecosistemelor și vieții sălbatice, ci și să slăbească eficacitatea respectivelor substanțe farmaceutice, în special în cazul antibioticelor, întrucât pot duce la apariția rezistenței la antibiotice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește că substanțele farmaceutice au diverse efecte asupra ecosistemelor acvatice și marine, dar și asupra vieții sălbatice, efecte printre care se numără modificări comportamentale, reducerea fecundității, modificarea dimensiunii sau dezvoltarea unor anomalii sexuale și reproductive; invită, prin urmare, Comisia să adopte măsuri concrete care să țină seama de efectele cumulative ale contaminării cu produse farmaceutice a speciilor acvatice și marine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește că studiile au arătat că produsele și reziduurile farmaceutice sunt prezente în special în corpurile de apă și că acestea nu sunt complet eliminate de stațiile convenționale de tratare a apelor reziduale, care în prezent nu pot filtra eficient toate produsele farmaceutice; subliniază faptul că contaminarea apei dulci și a bazinelor râurilor cauzează contaminarea oceanelor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | constată că, date fiind concentrațiile în general scăzute, riscurile pentru sănătatea umană sunt legate mai mult de posibilele efecte cumulative ale expunerii pe termen lung la doze reduse decât de efectele acute sau imediate asupra sănătății; este deosebit de preocupat de proprietățile de perturbator endocrin ale unor substanțe farmaceutice care ajung în mediul înconjurător; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că este necesar să se reglementeze nivelul reziduurilor farmaceutice în conformitate cu legislația din domeniul apei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită să se acorde o atenție deosebită punctelor importante în care se elimină deșeuri farmaceutice, cum ar fi unitățile de producție farmaceutică, spitalele și stațiile de tratare a apelor reziduale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită Comisiei să ia în considerare, de asemenea, impactul substanțelor farmaceutice în contextul planului de acțiune privind reducerea la zero a poluării aerului, apei și solului, plan anunțat de Comisie pentru 2021; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia să faciliteze schimbul de bune practici existente între statele membre și părțile interesate în vederea reducerii impactului asupra mediului al fabricării, utilizării și eliminării produselor farmaceutice; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că inițiativele existente și de autoreglementare ar trebui analizate și, după caz, avute în vedere pentru viitoarele inițiative ale UE în ceea ce privește prezența substanțelor farmaceutice în mediu; |
| --- | --- |

15.

Creșterea gradului de conștientizare și promovarea măsurilor de prevenire și a utilizării prudente a substanțelor farmaceutice

| 16. | invită statele membre să facă schimb de bune practici în ceea ce privește utilizarea preventivă a antibioticelor, să aplice integral și, dacă este necesar, să consolideze Planul de acțiune „O singură sănătate” (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene; reafirmă pozițiile exprimate în rezoluția sa din 13 septembrie 2018 referitoare la Planul de acțiune european „O singură sănătate” (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită statele membre și Comisia să promoveze formarea profesioniștilor din domeniul sănătății, inclusiv a medicilor veterinari, a medicilor și a farmaciștilor, precum și campanii de sensibilizare a pacienților cu privire la utilizarea prudentă a produselor farmaceutice, cum ar fi substanțele antimicrobiene, antidepresivele și fluidele de contrast; invită actorii din lanțul de aprovizionare cu substanțe farmaceutice să contribuie la furnizarea de informații clare și suficiente către pacienți și crescătorii de animale despre modul în care medicamentele, dacă sunt eliminate incorect, pot avea un impact negativ asupra mediului; solicită ca eticheta de pe ambalaj să conțină o pictogramă adecvată, prin care consumatorii să fie informați despre modul în care se pot arunca în mod corespunzător medicamentele neutilizate; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că profesioniștii din domeniul sănătății trebuie să fie informați în mod continuu cu privire la cele mai recente evoluții în materie de cercetare și bune practici de a preveni răspândirea rezistenței la antimicrobiene; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită statelor membre să includă problema prezenței substanțelor farmaceutice în mediu în cooperarea lor transfrontalieră legată de bazinelor râurilor și să își coordoneze măsurile acolo unde consideră că acest lucru este util; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită Comisiei și statelor membre să promoveze vaccinarea ca măsură de prevenire a bolilor, pentru a reduce la minimum necesitatea utilizării de substanțe farmaceutice; |
| --- | --- |

20.

Sprijinirea dezvoltării de substanțe farmaceutice care sunt în mod intrinsec mai puțin nocive pentru mediu și promovarea unor modalități de producție mai ecologice

| 21. | subliniază importanța accelerării unor acțiuni concrete și ambițioase de reducere a riscurilor pentru mediu prezentate de produsele farmaceutice, recunoscând totodată că sunt necesare cercetări suplimentare pentru a înțelege mai bine amploarea impactului pe care îl au în prezent produsele farmaceutice asupra sănătății umane și a mediului și că prețul produselor farmaceutice nu ar trebui să crească din acest motiv; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că, în ceea ce privește sectorul sănătății, eliminarea presiunilor profesionale excesive asupra medicilor reprezintă o condiție necesară pentru a garanta că aceștia prescriu în mod adecvat produsele antimicrobiene; subliniază, de asemenea, că profesioniștii din domeniul sănătății ar putea primi un sprijin suplimentar prin furnizarea unor orientări de prescriere clare și bazate pe dovezi, care să ofere recomandări consecvente legate de diversele indicații clinice; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită statele membre și Comisia să sprijine cercetarea, dezvoltarea și inovarea în domeniul produselor farmaceutice care sunt eficiente pentru pacienți și totodată, prin natura lor, mai puțin dăunătoare pentru mediu, având în vedere că „produsele farmaceutice mai ecologice” nu sunt toxice pentru mediu, nu se bio-acumulează și se degradează mai ușor în substanțe inofensive, în instalațiile de tratare a apelor reziduale și în mediu, ținând cont în același timp și de faptul că o biodegradabilitate mai mare ar putea afecta eficacitatea; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită statele membre și toți actorii relevanți să utilizeze programele Uniunii pentru a investi în tehnologii care îmbunătățesc eficiența eliminării substanțelor farmaceutice și a genelor de rezistență la antimicrobiene, asigurându-se în același timp că substanțele farmaceutice răspund la fel de eficient la nevoile pacienților; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că impactul asupra mediului al substanțelor farmaceutice ar trebui inclus în evaluarea raportului beneficii-riscuri pentru medicamentele de uz uman, așa cum este deja cazul medicamentelor de uz veterinar, cu condiția ca autorizațiile de introducere pe piață să nu fie amânate și să nu fie refuzate exclusiv din motive de impact negativ asupra mediului; |
| --- | --- |

25.

| 26. | consideră că evaluarea substanțelor farmaceutice din perspectiva impactului asupra mediului ar trebui să includă evaluarea produșilor de degradare și a metaboliților acestora; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia să țină seama, după caz, de eforturile depuse în prezent de părți interesate de a dezvolta inițiative viitoare de reducere a riscurilor de mediu, de promovare a practicilor de mediu responsabile și de utilizare și returnare în condiții adecvate a produselor farmaceutice; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită ca datele de monitorizare din Directiva-cadru privind apa să fie utilizate pentru evaluarea ulterioară introducerii pe piață; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită Comisia să se asigure că eliminarea de substanțe farmaceutice în apă este considerată o posibilă problemă de mediu esențială în momentul revizuirii documentelor de referință privind cele mai bune tehnici disponibile, în temeiul Directivei privind emisiile industriale pentru sectoarele relevante; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază rolul important al politicii în materie de achiziții publice în promovarea unor substanțe farmaceutice mai ecologice; invită Comisia să elaboreze orientări clare pe această temă; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că producția de medicamente importate respectă aceleași standarde de mediu ridicate ca și cele aplicabile medicamentelor produse în Uniune; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită Agenției Europene pentru Medicamente (EMA) să faciliteze inspecții comune ale deversărilor de la instalațiile de producție farmaceutică din străinătate care aprovizionează piața UE; |
| --- | --- |

32.

Îmbunătățirea evaluării riscurilor pentru mediu și revizuirea acesteia

| 33. | consideră că este necesară o foaie de parcurs clară pentru a se completa evaluările riscurilor pentru mediu, în cazul în care acestea nu sunt disponibile; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită statelor membre și EMA să se asigure că solicitanții prezintă o evaluare completă până la momentul autorizării pentru comercializarea medicamentelor de uz uman, astfel încât să poată fi stabilite și publicate măsuri adecvate de gestionare a riscurilor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | consideră oportun ca întreprinderile farmaceutice să prezinte, pentru fiecare substanță activă, o evaluare comună a riscului pentru mediu, astfel încât să existe informații coerente, să se evite suprapunerea activităților și să se reducă testarea pe animale; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază necesitatea de a se pune în aplicare integral reglementările privind medicamentele de uz veterinar și furajele medicamentate, pentru a se reduce utilizarea antibioticelor, inclusiv evaluând fezabilitatea instituirii unui sistem la nivelul UE de revizuire a substanțelor active, până la data de 28 ianuarie 2022, precum și a altor alternative potențiale pentru evaluarea riscurilor pentru mediu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | solicită Comisiei să sprijine cercetarea în ceea ce privește evaluarea efectelor de amestec, a expunerii cronice la doze reduse și a dezvoltării rezistenței la antimicrobiene, în special în ceea ce privește grupurile vulnerabile; |
| --- | --- |

37.

Reducerea risipei și o mai bună gestionare a deșeurilor

| 38. | subliniază că măsurile trebuie să se bazeze pe dovezi științifice și invită toți actorii relevanți să se asigure că nicio acțiune întreprinsă nu pune în pericol accesul la tratamente farmaceutice sigure și eficiente pentru pacienți și animale; în acest sens, sprijină intenția Comisiei de a reduce cantitatea de deșeuri, permițând ca medicamentele să fie distribuite în cantități mai adaptate necesităților pacienților, asigurând totodată respectarea legislației actuale în materie de trasabilitate, inclusiv prin optimizarea dimensiunii ambalajului, și de a analiza posibilitatea de prelungire a datei de expirare a medicamentelor pentru a evita aruncarea inutilă a medicamentelor care pot fi încă utilizate în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

38.

| 39. | solicită o actualizare a cerințelor referitoare la evaluarea riscurilor pentru mediu, astfel încât să se asigure o evaluare adecvată a substanțelor persistente, bioacumulative și toxice și a efectelor de amestec, precum și să se țină seama de riscul de dezvoltare a rezistenței la antimicrobiene în mediu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | consideră că consumul total de medicamente pe cap de locuitor ar trebui redus, fără a crea dificultăți de acces la medicamente și fără a reduce eficacitatea tratamentelor; consideră că, în general, ar trebui să scadă și consumul de medicamente de uz veterinar pe animal, fără a compromite sănătatea și bunăstarea animalelor, și că ar trebui găsite alternative mai bune; |
| --- | --- |

40.

| 41. | consideră că o revizuire a Directivei 86/278/CEE privind nămolurile de epurare ar fi trebuit să fie efectuată acum mult timp; solicită Comisiei să prezinte o propunere legislativă de revizuire și actualizare a Directivei 86/278/CEE, nu mai târziu de sfârșitul anului 2021, pentru actualizarea standardelor de calitate în conformitate cu cele mai recente dovezi științifice și să promoveze o economie circulară, care nu aduce daune sănătății umane și mediului; |
| --- | --- |

41.

| 42. | consideră că unitățile de producție farmaceutică ar trebui să realizeze pretratarea apelor lor reziduale, folosind cele mai bune tehnici disponibile; |
| --- | --- |

42.

| 43. | invită statele membre să instituie, să promoveze pe scară largă și să aplice integral dispozițiile privind sistemele de preluare a medicamentelor neutilizate; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită Comisia să coordoneze cooperarea cu privire la programele care vizează interzicerea eliminării necorespunzătoare a substanțelor farmaceutice; |
| --- | --- |

44.

| 45. | solicită Comisiei și statelor membre să sprijine cercetarea, inovarea și dezvoltarea unor tehnologii mai avansate de epurare a apelor reziduale, capabile să depisteze reziduurile farmaceutice și să îmbunătățească înlăturarea acestora; |
| --- | --- |

45.

Extinderea monitorizării mediului

| 46. | este preocupat de faptul că monitorizarea substanțelor farmaceutice în mediul înconjurător, inclusiv în sol, este încă foarte limitată; subliniază necesitatea de a consolida mecanismele de supraveghere ulterior introducerii pe piață, care să includă efectele asupra mediului, pentru a acoperi în mod adecvat și sistematic deficitul de date referitoare la mediu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită Comisia să abordeze impactul posibil al substanțelor farmaceutice de pe lista de supraveghere prevăzută în Directiva-cadru privind apa și să evalueze dacă lista ar trebui actualizată; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia să includă substanțele farmaceutice care prezintă un risc semnificativ pentru mediu în lista de substanțe prioritare prevăzută în Directiva-cadru privind apa și să stabilească standarde de calitate a mediului și limite de concentrație conform Directivei privind standardele de calitate a mediului (SCM); |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază faptul că în agricultură s-a elaborat un sistem de monitorizare cuprinzătoare a antibioticelor; invită Comisia să elaboreze, de asemenea, un sistem de monitorizare a antibioticelor destinate uzului uman; |
| --- | --- |

49.

Eliminarea altor lacune la nivelul cunoștințelor

| 50. | subliniază necesitatea de a sprijini, în special în următorul cadru financiar multianual, continuarea cercetării cu privire la impactul direct asupra sănătății umane și ecologiei al expunerii la substanțele farmaceutice și la reziduurile acestora în mediu și la o mai bună înțelegere a modului în care substanțele farmaceutice pătrund și persistă în mediu, inclusiv în ecosistemele acvatice și marine; |
| --- | --- |

50.

| 51. | consideră că ar trebui îmbunătățite metodele de analiză pentru a cuantifica prezența substanțelor farmaceutice în mediu, precum și dezvoltarea acestor metode, și că metodele analitice de detectare ar trebui făcute publice; |
| --- | --- |

51.

Creșterea transparenței

| 52. | reamintește că informațiile privind prezența substanțelor farmaceutice în mediu, cum ar fi impactul asupra apei, comportamentul în mediu, degradabilitatea și posibilele efecte de cocktail joacă un rol esențial în gestionarea riscurilor și că acest tip de informații ar trebui să fie transparente și puse la dispoziția părților interesate relevante; invită, prin urmare, Comisia și autoritățile competente să creeze o bază de date centralizată și securizată, care să permită tuturor părților interesate relevante să aibă acces la rezultatele evaluărilor privind riscurile generate de substanțele farmaceutice pentru mediu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | consideră că ar trebui instituit un cadru legislativ solid pentru a spori transparența de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, întrucât acest lucru ar permite un control adecvat și ar garanta tragerea la răspundere a întreprinderilor în cazul eliminării substanțelor farmaceutice în mediul înconjurător; |
| --- | --- |

53.

| 54. | solicită sectorului farmaceutic să asigure o transparență mai mare a lanțurilor logistice, prin divulgarea originii medicamentelor și a ingredientelor farmaceutice active încă din etapa de producție a materiilor prime, pentru a se garanta trasabilitatea deplină a tuturor produselor farmaceutice; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  JO L 4, 7.1.2019, p. 43.

(2)  JO L 4, 7.1.2019, p. 1.

(3)  JO L 94, 28.3.2014, p. 65.

(4)  JO L 226, 24.8.2013, p. 1.

(5)  JO L 311, 28.11.2001, p. 67.

(6)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

(7)  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

(8)  JO L 396, 30.12.2006, p. 1.

(9)  JO L 354, 28.12.2013, p. 171.

(10)  JO C 433, 23.12.2019, p. 153.

(11)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005.

(12)  Comunicarea Comisiei din 10 decembrie 2008 intitulată „Medicamente sigure, inovatoare și accesibile: o viziune reînnoită asupra sectorului farmaceutic” (COM(2008)0666).

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/68 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/68

---

P9_TA(2020)0227

Maximizarea potențialului de eficiență energetică al parcului imobiliar al UE

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la maximizarea potențialului de eficiență energetică al parcului imobiliar al UE (2020/2070(INI))

(2021/C 385/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 194, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 194,

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale proclamat la 17 noiembrie 2017 de Parlamentul European, de Consiliu și de Comisie în cadrul Summitului social pentru locuri de muncă și creștere economică echitabile de la Göteborg, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale proclamat la 17 noiembrie 2017 de Parlamentul European, de Consiliu și de Comisie în cadrul Summitului social pentru locuri de muncă și creștere economică echitabile de la Göteborg,

| — | având în vedere acordul adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (COP 21) de la Paris, din 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (COP 21) de la Paris, din 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2018 intitulată „O planetă curată pentru toți – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei” (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2018 intitulată „O planetă curată pentru toți – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei” (COM(2018)0773),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă strategie industrială pentru Europa” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă strategie industrială pentru Europa” (COM(2020)0102),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2020 intitulată „Un nou Plan de acțiune privind economia circulară – Pentru o Europă mai curată și mai competitivă” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2020 intitulată „Un nou Plan de acțiune privind economia circulară – Pentru o Europă mai curată și mai competitivă” (COM(2020)0098),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2011 intitulată „Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punct de vedere energetic” (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2011 intitulată „Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punct de vedere energetic” (COM(2011)0571),

| — | având în vedere Raportul special nr. 11/2020 din 28 aprilie 2020 al Curții de Conturi Europene, intitulat „Eficiența energetică a clădirilor: este în continuare necesar să se pună un accent mai mare pe raportul cost-eficacitate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 11/2020 din 28 aprilie 2020 al Curții de Conturi Europene, intitulat „Eficiența energetică a clădirilor: este în continuare necesar să se pună un accent mai mare pe raportul cost-eficacitate”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 12 decembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 12 decembrie 2019,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 25 iunie 2019 privind viitorul sistemelor energetice în cadrul uniunii energetice pentru asigurarea tranziției energetice și a realizării obiectivelor în domeniul energiei și al climei până în 2030 și ulterior, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 25 iunie 2019 privind viitorul sistemelor energetice în cadrul uniunii energetice pentru asigurarea tranziției energetice și a realizării obiectivelor în domeniul energiei și al climei până în 2030 și ulterior,

| — | având în vedere „Pactul de la Amsterdam – Agenda urbană a UE”, convenit în cadrul reuniunii informale a miniștrilor UE responsabili cu chestiunile urbane, care a avut loc la 30 mai 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Pactul de la Amsterdam – Agenda urbană a UE”, convenit în cadrul reuniunii informale a miniștrilor UE responsabili cu chestiunile urbane, care a avut loc la 30 mai 2016,

| — | având în vedere Carta de la Leipzig pentru orașe europene durabile, adoptată în cadrul reuniunii informale a miniștrilor UE responsabili cu dezvoltarea urbană, care a avut loc la 24 și 25 mai 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta de la Leipzig pentru orașe europene durabile, adoptată în cadrul reuniunii informale a miniștrilor UE responsabili cu dezvoltarea urbană, care a avut loc la 24 și 25 mai 2007,

| — | având în vedere Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2018/2002 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de modificare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2018/2002 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de modificare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (1),

| — | având în vedere Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor, astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2018/844 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor, astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2018/844 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (2),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2019 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de modificare a Directivei 2012/27/UE (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2019 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de modificare a Directivei 2012/27/UE (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/943 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 privind piața internă de energie electrică (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/943 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 privind piața internă de energie electrică (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 305/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2011 de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor pentru construcții și de abrogare a Directivei 89/106/CEE a Consiliului (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 305/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2011 de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor pentru construcții și de abrogare a Directivei 89/106/CEE a Consiliului (7),

| — | având în vedere Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (8),

| — | având în vedere Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (9),

| — | având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la schimbările climatice – o viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei în conformitate cu Acordul de la Paris (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la schimbările climatice – o viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei în conformitate cu Acordul de la Paris (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2018 referitoare la implementarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în Uniunea Europeană: este momentul să acționăm! (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2018 referitoare la implementarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în Uniunea Europeană: este momentul să acționăm! (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 februarie 2018 referitoare la accelerarea inovării în domeniul energiei curate (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 februarie 2018 referitoare la accelerarea inovării în domeniul energiei curate (15),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 intitulată „Către o nouă organizare a pieței energiei” (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 intitulată „Către o nouă organizare a pieței energiei” (16),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la o strategie a UE pentru încălzire și răcire (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la o strategie a UE pentru încălzire și răcire (17),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0134/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0134/2020),

| A. | întrucât clădirile sunt responsabile pentru aproximativ 40 % din consumul de energie și 36 % din emisiile de CO2 din UE și renovarea lor în profunzime, inclusiv renovarea în profunzime efectuată în etape, este, așadar, esențială pentru realizarea obiectivului UE de a atinge până în 2050 un nivel al emisiilor nete de gaze cu efect de seră egal cu zero; |
| --- | --- |

A.

întrucât clădirile sunt responsabile pentru aproximativ 40 % din consumul de energie și 36 % din emisiile de CO2 din UE și renovarea lor în profunzime, inclusiv renovarea în profunzime efectuată în etape, este, așadar, esențială pentru realizarea obiectivului UE de a atinge până în 2050 un nivel al emisiilor nete de gaze cu efect de seră egal cu zero;

| B. | întrucât sectorul construcțiilor este cel mai mare consumator de energie din UE și 97 % din parcul imobiliar al UE nu este eficient din punct de vedere energetic – un procent de doar 0,2 % din clădirile de locuințe din UE fiind supuse unor renovări în profunzime realizate în etape în fiecare an – și întrucât peste 94 % din clădirile de azi vor exista și în 2050, iar majoritatea locuințelor, școlilor și birourilor pe are le vom ocupa atunci au fost deja construite; |
| --- | --- |

B.

întrucât sectorul construcțiilor este cel mai mare consumator de energie din UE și 97 % din parcul imobiliar al UE nu este eficient din punct de vedere energetic – un procent de doar 0,2 % din clădirile de locuințe din UE fiind supuse unor renovări în profunzime realizate în etape în fiecare an – și întrucât peste 94 % din clădirile de azi vor exista și în 2050, iar majoritatea locuințelor, școlilor și birourilor pe are le vom ocupa atunci au fost deja construite;

| C. | întrucât încălzirea incintelor și a apei este responsabilă pentru circa 80 % din consumul de energie al gospodăriilor, fiindcă jumătate dintre clădirile din UE au cazane individuale instalate înainte de 1992, a căror eficiență este de 60 % sau mai mică, și întrucât 22 % din cazanele individuale cu gaz, 34 % din aparatele electrice pentru încălzire directă, 47 % din cazanele cu păcură și 58 % din cazanele cu cărbuni și-au depășit durata de viață tehnică; |
| --- | --- |

C.

întrucât încălzirea incintelor și a apei este responsabilă pentru circa 80 % din consumul de energie al gospodăriilor, fiindcă jumătate dintre clădirile din UE au cazane individuale instalate înainte de 1992, a căror eficiență este de 60 % sau mai mică, și întrucât 22 % din cazanele individuale cu gaz, 34 % din aparatele electrice pentru încălzire directă, 47 % din cazanele cu păcură și 58 % din cazanele cu cărbuni și-au depășit durata de viață tehnică;

| D. | întrucât creșterea ratelor de renovare la aproape 3 % și renovarea a 210 milioane de clădiri existente ar putea crea până la 2 milioane de locuri de muncă (18) în sectorul construcțiilor, care reprezintă 9 % din PIB-ul Uniunii și o parte importantă a strategiei de redresare după criza provocată de COVID-19, și ar putea contribui la o economie curată în cadrul Pactului verde european; |
| --- | --- |

D.

întrucât creșterea ratelor de renovare la aproape 3 % și renovarea a 210 milioane de clădiri existente ar putea crea până la 2 milioane de locuri de muncă (18) în sectorul construcțiilor, care reprezintă 9 % din PIB-ul Uniunii și o parte importantă a strategiei de redresare după criza provocată de COVID-19, și ar putea contribui la o economie curată în cadrul Pactului verde european;

| E. | întrucât Observatorul parcului imobiliar al UE joacă un rol-cheie în monitorizarea și îmbunătățirea performanței energetice globale a clădirilor din UE prin intermediul unor date fiabile, coerente și ușor de comparat; |
| --- | --- |

E.

întrucât Observatorul parcului imobiliar al UE joacă un rol-cheie în monitorizarea și îmbunătățirea performanței energetice globale a clădirilor din UE prin intermediul unor date fiabile, coerente și ușor de comparat;

| F. | întrucât calitatea vieții tuturor cetățenilor se poate îmbunătăți luând măsuri menite să îmbunătățească eficiența energetică a parcului imobiliar al UE și, prin urmare, marea provocare este aceea de a ușura povara ce apasă asupra celor 50 de milioane de gospodării din Uniunea Europeană care se confruntă cu sărăcia energetică, potrivit estimărilor, de a reduce facturile la energie și de a oferi locuințe confortabile, accesibile ca preț și eficiente din punct de vedere energetic pentru toți; |
| --- | --- |

F.

întrucât calitatea vieții tuturor cetățenilor se poate îmbunătăți luând măsuri menite să îmbunătățească eficiența energetică a parcului imobiliar al UE și, prin urmare, marea provocare este aceea de a ușura povara ce apasă asupra celor 50 de milioane de gospodării din Uniunea Europeană care se confruntă cu sărăcia energetică, potrivit estimărilor, de a reduce facturile la energie și de a oferi locuințe confortabile, accesibile ca preț și eficiente din punct de vedere energetic pentru toți;

| G. | întrucât Organizația Mondială a Sănătății (OMS) estimează că oamenii își petrec circa 90 % din timp în spații interioare în clădiri rezidențiale și nerezidențiale și că peste o jumătate de milion de europeni mor prematur în fiecare an din cauza calității slabe a aerului din încăperi (19), și întrucât o ventilație adecvată obținută prin deschiderea ferestrelor îmbunătățește calitatea aerului în locuințe, asigură lumină naturală, le face mai sănătoase, element care a devenit foarte important, mai ales în actuala criză provocată de COVID-19; |
| --- | --- |

G.

întrucât Organizația Mondială a Sănătății (OMS) estimează că oamenii își petrec circa 90 % din timp în spații interioare în clădiri rezidențiale și nerezidențiale și că peste o jumătate de milion de europeni mor prematur în fiecare an din cauza calității slabe a aerului din încăperi (19), și întrucât o ventilație adecvată obținută prin deschiderea ferestrelor îmbunătățește calitatea aerului în locuințe, asigură lumină naturală, le face mai sănătoase, element care a devenit foarte important, mai ales în actuala criză provocată de COVID-19;

| H. | întrucât s-a cerut să se revizuiască Directiva privind eficiența energetică (DEE) și Directiva privind eficiența energetică a clădirilor (DEEC), în concordanță cu obiectivul UE de a crește nivelul de ambiție în materie de climă, și să se pună în aplicare cu mai multă strictețe, prin intermediul unor obiective naționale obligatorii (20); |
| --- | --- |

H.

întrucât s-a cerut să se revizuiască Directiva privind eficiența energetică (DEE) și Directiva privind eficiența energetică a clădirilor (DEEC), în concordanță cu obiectivul UE de a crește nivelul de ambiție în materie de climă, și să se pună în aplicare cu mai multă strictețe, prin intermediul unor obiective naționale obligatorii (20);

| I. | întrucât, pentru a obține un parc imobiliar eficient din punct de vedere energetic și a îndeplini obiectivul de eficiență energetică pentru 2030 al Uniunii, este nevoie de investiții de peste 282 de miliarde EUR în renovarea parcului imobiliar european, precum și de o îmbinare inteligentă între punerea în aplicare riguroasă a politicilor existente, noi inițiative de politică pentru eliminarea treptată a clădirilor cu cele mai slabe rezultate, mecanisme de finanțare suplimentare și adecvate și investiții în soluții inovatoare; |
| --- | --- |

I.

întrucât, pentru a obține un parc imobiliar eficient din punct de vedere energetic și a îndeplini obiectivul de eficiență energetică pentru 2030 al Uniunii, este nevoie de investiții de peste 282 de miliarde EUR în renovarea parcului imobiliar european, precum și de o îmbinare inteligentă între punerea în aplicare riguroasă a politicilor existente, noi inițiative de politică pentru eliminarea treptată a clădirilor cu cele mai slabe rezultate, mecanisme de finanțare suplimentare și adecvate și investiții în soluții inovatoare;

| J. | întrucât programele integrate de renovare (PIR) sunt menite să fie globale, punând eficiența energetică pe primul loc, sunt axate pe ecosistemele de vecinătate mai ample, având obiective ambițioase privind economiile de energie pentru clădirile individuale, se bazează pe bune practici și se consideră că sunt formate din trei piloni principali:






  (a) | tipologia construcțiilor și materialele de construcții, care necesită o cunoaștere aprofundată a vechimii, a utilizării și a metodei de construcție a clădirilor, a potențialului acestora de a economisi energia, precum și o descriere a tipurilor de materiale care trebuie să fie utilizate pe tot parcursul renovării, inclusiv impactul ciclului lor de viață; |
| --- | --- | --- |

J.

întrucât programele integrate de renovare (PIR) sunt menite să fie globale, punând eficiența energetică pe primul loc, sunt axate pe ecosistemele de vecinătate mai ample, având obiective ambițioase privind economiile de energie pentru clădirile individuale, se bazează pe bune practici și se consideră că sunt formate din trei piloni principali:

(a)

tipologia construcțiilor și materialele de construcții, care necesită o cunoaștere aprofundată a vechimii, a utilizării și a metodei de construcție a clădirilor, a potențialului acestora de a economisi energia, precum și o descriere a tipurilor de materiale care trebuie să fie utilizate pe tot parcursul renovării, inclusiv impactul ciclului lor de viață;

| (b) | furnizarea unor surse de energie sustenabile și asigurarea accesului la acestea, și anume surse regenerabile de energie existente la fața locului și în apropiere, inclusiv sisteme de termoficare sau răcire centralizate sau utilizarea capacității de stocare termică a clădirilor, a serviciilor de tipul „de la vehicul la x” și a altor opțiuni de flexibilitate care permit integrarea sectorului; |
| --- | --- |

(b)

furnizarea unor surse de energie sustenabile și asigurarea accesului la acestea, și anume surse regenerabile de energie existente la fața locului și în apropiere, inclusiv sisteme de termoficare sau răcire centralizate sau utilizarea capacității de stocare termică a clădirilor, a serviciilor de tipul „de la vehicul la x” și a altor opțiuni de flexibilitate care permit integrarea sectorului;

| (c) | beneficiile comunitare/societale, și anume integrarea comunităților locale în toate proiectele și programele de reabilitare energetică în vederea soluționării problemelor precum sărăcia energetică, lipsa resurselor tehnice și/sau financiare și lacunele în materie de informații; |
| --- | --- |

(c)

beneficiile comunitare/societale, și anume integrarea comunităților locale în toate proiectele și programele de reabilitare energetică în vederea soluționării problemelor precum sărăcia energetică, lipsa resurselor tehnice și/sau financiare și lacunele în materie de informații;

| K. | întrucât punerea în aplicare a acestei abordări bazate pe trei piloni asigură faptul că, pe măsură ce PIR sunt concepute și puse în aplicare într-un mod axat pe beneficiile mai ample care pot fi oferite cetățenilor și comunităților prin intermediul reabilitărilor energetice, cum ar fi eficiența energetică, reziliența la efectele schimbărilor climatice, competitivitatea industrială, sustenabilitatea, incluziunea socială și accesibilitatea; |
| --- | --- |

K.

întrucât punerea în aplicare a acestei abordări bazate pe trei piloni asigură faptul că, pe măsură ce PIR sunt concepute și puse în aplicare într-un mod axat pe beneficiile mai ample care pot fi oferite cetățenilor și comunităților prin intermediul reabilitărilor energetice, cum ar fi eficiența energetică, reziliența la efectele schimbărilor climatice, competitivitatea industrială, sustenabilitatea, incluziunea socială și accesibilitatea;

Cartiere și comunități

| 1. | reliefează rolul cartierelor, al comunităților, al IMM-urilor, precum și altor actori, cum ar fi autoritățile locale și regionale și IMM-urile, în PIR-uri ca o abordare „globală” a renovării, pentru a realiza, până în 2050, un sector al construcțiilor foarte eficient din punct de vedere energetic și neutru din punct de vedere climatic, în conformitate cu Directiva privind performanța energetică a clădirilor (DEEC); |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită ca politicile din domeniul construcțiilor și al renovărilor să fie holistice și favorabile incluziunii, să conțină PIR care să integreze lanțuri valorice locale, servicii sociale și accesibilitatea din punctul de vedere al prețurilor, pregătirea pentru soluții inteligente, un climat și un mediu interior adecvate și sănătoase, mobilitatea, funcțiile tehnice, industriale și de eficiență energetică ale clădirilor și să permită producția de energie din surse regenerabile la fața locului sau în apropiere și flexibilitatea cererii, precum și să folosească surplusul de căldură și de frig de la instalațiile industriale din apropiere, de la sistemele de transport locale sau de la căile navigabile, dacă acest lucru reprezintă o opțiune sustenabilă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază rolul important pe care îl joacă cetățenii în ceea ce privește renovarea parcului imobiliar de locuințe și că este important să se creeze instrumente eficiente, bune practici, precum și să se pună la dispoziție la nivel local toate informațiile și cunoștințele posibile, inclusiv oportunități legate de tehnologii; de asemenea, recunoaște impulsul dat de comunitățile energetice prin aducerea laolaltă a cetățenilor, informarea și implicarea acestora în începerea propriilor lor lucrări de renovare și/sau a producerii de energie din surse regenerabile și solicită un pachet cuprinzător de măsuri de politică pentru extinderea acestor abordări; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia să evalueze impactul pe care îl au în cartiere gentrificarea și evacuarea chiriașilor de către proprietari pe motiv că urmează să aibă loc o renovare de mare amploare („renoviction”), precum și disparitățile de gen și situația cetățenilor vulnerabili; consideră că o abordare comunitară, în plus față de garanțiile la nivel de reglementare, ar putea menține comunitățile existente și crea stimulente esențiale pentru maximizarea eficienței și impulsionarea investițiilor publice și private necesare; reamintește necesitatea de a sprijini cetățenii cei mai vulnerabili, permițându-le accesul la condiții de viață demne, confort și sănătate și subliniază rolul important al locuințelor sociale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază faptul că dreptul de proprietate asupra clădirilor, legislația referitoare la închirierea de locuințe și numărul de proprietari de locuințe și de chiriași, precum și schemele de sprijin pentru locuințe diferă de la un stat membru la altul; consideră că o strategie a unui „val de renovări ale clădirilor” trebuie să ia în considerare diferitele circumstanțe relevante pentru fiecare stat membru, în conformitate cu planurile naționale integrate privind energia și clima; evidențiază, în special, că aceste renovări nu ar trebui să conducă la o sarcină insuportabilă a costurilor de închiriere pentru chiriași; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pune în lumină amploarea sărăciei energetice pe întreg teritoriul UE, aceasta afectând, potrivit estimărilor, până la 50 de milioane de gospodării (21); subliniază că unul dintre obiectivele principale ale valului de renovări ale clădirilor și ale inițiativelor conexe viitoare ar trebui să fie eradicarea sărăciei energetice și asigurarea unor condiții de viață sănătoase și sigure pentru toți; salută intenția Comisiei de a acorda o atenție deosebită renovării locuințelor celor care sunt afectați de sărăcia energetică și subliniază că este important să se adopte măsuri de economisire a energiei, să se promoveze obiceiuri de consum eficient din punct de vedere energetic și schimbarea comportamentului de consum; subliniază că sectorul public trebuie să fie un lider în acest domeniu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază succesul imediat al ghișeelor unice în ceea ce privește reabilitările energetice ale clădirilor, acestea fiind instrumente consultative transparente și accesibile din perspectiva clientului, care facilitează gruparea proiectelor și a modelelor reproductibil, furnizarea de informații despre finanțările din partea terților, coordonează și urmăresc renovările și asigură consolidarea capacităților municipalităților, precum și implicarea activă a actorilor locali, cum ar fi comunitățile energetice, organizațiile consumatorilor și societățile cooperative de locuințe, pe parcursul întregului proces; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește că sunt necesare atât eforturi publice, cât și private pentru a obține rezultate concrete în domeniul eficienței energetice pentru parcul imobiliar actual; subliniază că este necesar nu numai să se creeze, ci să se și sprijine aceste servicii consultative de tip „ghișeu unic”, pentru a alimenta în permanență piața cu o serie de proiecte, inclusiv proiecte la scară mai mică; consideră că înființarea unui ghișeu unic la nivel regional sau local va oferi un acces mai bun la mecanismele de finanțare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută propunerea privind platformele deschise a Pactului verde european; subliniază că acestea trebuie să fie transparente, pe mai multe niveluri și favorabile incluziunii, având o gamă largă de părți interesate și făcând posibil să se depășească fragmentarea din sectorul construcțiilor; reamintește că platformele trebuie să contribuie la realizarea obiectivului de a avea un parc imobiliar foarte eficient din punct de vedere energetic până în 2050 și consideră că acestea ar trebui să fie un instrument prin care să se elimine piedicile din calea renovării și să fie implicați cetățenii în încercarea de a obține un consens bazat pe nevoile comunității; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că, pentru a-și maximiza impactul, platformele regionale ar trebui să stabilească obiective măsurabile, să acționeze în vederea elaborării unor foi de parcurs și să efectueze schimburi periodice de informații cu platformele de acțiuni concertate create în temeiul Directivei DEE, al Directivei privind performanța energetică a clădirilor și al Directivei privind energia din surse regenerabile (22), precum și cu agențiile și organismele existente din statele membre; este convins că platformele sunt un instrument important pentru punerea în aplicare a programelor integrate de renovare a clădirilor și pentru a sprijini statele membre la punerea în practică a strategiilor lor de renovare pe termen lung; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ia act de noua Cartă de la Leipzig care urmează să fie adoptată în cursul Președinției germane și împărtășește opinia potrivit căreia orașele joacă un rol esențial în ceea ce privește reducerea drastică a emisiilor de gaze cu efect de seră și creșterea eficienței energetice; consideră că renovarea clădirilor va contribui în mare măsură la realizarea acestor obiective, promovând în același timp orașele care sunt echitabile, verzi și productive mulțumită cartierelor reziliente; invită Președinția germană a Consiliului Uniunii Europene, Comisia și statele membre să asigure faptul că orașele vor dispune de resursele de finanțare necesare și direct accesibile pentru măsurile de renovare, având în vedere mai ales redresarea economică necesară; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia să adopte o politică de facilitare a PIR-urilor la nivel comunitar și regional în statele membre, care să prevadă renovări în profunzime, inclusiv renovări în profunzime efectuate în etape, și să ia în considerare nevoile clădirilor într-un mod incluziv și interactiv; evidențiază că este posibil să se asigure mai multe soluții de producere a energiei din surse regenerabile la fața locului și în apropiere prin intermediul PIR; invită Comisia să-și intensifice activitățile privind Convenția globală a primarilor pentru climă și energie și dispozitivul Facilitatea pentru orașe a UE; subliniază, în acest context, și importanța majoră a Agendei urbane și a Parteneriatului urban; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită statele membre să își împuternicească administrațiile locale să desfășoare PIR la nivel de cartier și de comunitate, acordând în același timp cetățenilor un rol central și împăcând în mod corespunzător renovarea cu păstrarea patrimoniului istoric concret al Europei (monumente și clădiri), solicitând autorităților locale să ofere feedback cu privire la rezultatele obținute, precum și la bunele practici pentru viitoarea elaborare a politicilor la nivel național; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită statele membre să creeze un cadru pentru depășirea motivațiilor divergente, de exemplu, prin furnizarea de informații precise și motivații adecvate și prin asigurarea unei aplicări efective a dispozițiilor (23), și să acorde o atenție corespunzătoare familiilor și comunităților care trăiesc în sărăcie energetică, prin intermediul unui cadru de reglementare menit să împiedice evacuările chiriașilor de către proprietari pe motiv că urmează să aibă loc o renovare de mare amploare care să prevadă, de exemplu, ca un procent adecvat al suprafeței utile a clădirilor renovate în profunzime să fie rezervat pentru acești chiriași, acordând prioritate clădirilor cu un consum mai mare de energie sau cu o risipă mai mare de energie atunci când concep PIR și limitând majorările chiriilor, cu condiția ca acest lucru să nu limiteze capacitatea de a efectua reabilitări energetice; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia să instituie un serviciu de sprijin pentru proiectele de renovare gestionate de cetățeni, precum și să emită orientări de punere în aplicare pentru statele membre cu privire la conceptele de „cadru favorabil” și „condiții de concurență echitabile” pentru comunitățile energetice, introduse prin Directiva privind piața energiei electrice (24) și Directiva privind energia din surse regenerabile pentru a asigura punerea în aplicare cu succes și pentru a recunoaște pe deplin beneficiile proiectelor energetice gestionate de cetățeni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia să lanseze imediat platforme, așa cum se prevede în Comunicarea privind Pactul ecologic european, și să includă aceste platforme în PIR ca prioritate principală; evidențiază că PIR ar trebui să fie însoțite de inițiative ale UE care să difuzeze cele mai bune practici privind reproductibilitatea programelor, diseminarea capacităților, integrarea sectoarelor și garanții pentru comunitățile afectate de sărăcia energetică, în conformitate cu angajamentele prevăzute în Directiva privind performanța energetică a clădirilor; |
| --- | --- |

16.

Finanțe

| 17. | evidențiază că costurile inițiale ale investițiilor, mecanismele de finanțare complexe, motivațiile divergente, „dilema chiriaș-proprietar”, perioadele de amortizare pe termen mediu și lung, barierele de reglementare și administrative, inclusiv cele pentru clădirile cu mai mulți proprietari, concepția sprijinului existent, precum și lipsa unui cadru politic stabil și ambițios constituie bariere semnificative în calea investițiilor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază faptul că, în contextul redresării după pandemia de COVID-19 și al impactului acesteia asupra finanțelor publice și private, schemele de finanțare ar trebui să stimuleze renovările în profunzime, inclusiv cele efectuate în etape, menite să atingă obiectivele privind neutralitatea climatică pentru 2050, cu stimulente și obiective adecvate, pentru a obține un parc imobiliar decarbonizat și foarte eficient din punct de vedere energetic; crede că acest lucru reprezintă o condiție prealabilă pentru ca renovările clădirilor să fie considerate a fi investiții sustenabile pe termen lung; subliniază rolul pe care îl joacă, în acest sens, indicatorii de eficacitate a costurilor, inclusiv beneficiile conexe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că statele membre ar trebui să furnizeze orientări clare și să prezinte acțiuni specifice măsurabile, precum și să promoveze accesul egal la finanțare, inclusiv pentru segmentele cel mai puțin performante ale parcului imobiliar național, pentru consumatorii afectați de sărăcie energetică, locuințele sociale și gospodăriile care se confruntă cu dilema motivațiilor divergente, ținând seama, în același timp, de accesibilitatea din punctul de vedere al prețurilor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că proprietarii de locuințe, în special cei cu venituri reduse și cei afectați de sărăcia energetică, asociațiile și cooperativele de locatari, furnizorii publici de locuințe și autoritățile locale ar trebui să primească sprijin pentru a-și face parcul imobiliar și mediul construit reziliente la schimbările climatice, cum ar fi, de exemplu, cu ajutorul unor granturi sau instrumente financiare întemeiate pe adiționalitatea finanțării în cadrul financiar multianual (CFM), pe bugetele naționale și pe surse din sectorul privat; |
| --- | --- |

20.

| 21. | consideră că trebuie să se acorde prioritate finanțării reabilitării energetice în cadrul fiecărui fond european relevant și că este nevoie de o coordonare strânsă pentru a găsi sinergii, a facilita finanțările mixte, a grupa proiecte și a constitui fluxuri de proiecte, pentru a asigura absorbția la timp a fondurilor; invită instituțiile financiare să aloce resurse semnificative pentru consolidarea capacităților și asistență tehnică; reliefează că, pentru a asigura renovări în profunzime în vederea obținerii unui parc imobiliar foarte eficient din punct de vedere energetic și decarbonizat până în 2050, este nevoie de cel puțin 75 de miliarde EUR pe an în stimulente din partea UE în plus față de finanțarea stabilă și continuă de la nivel european, național și regional și de investițiile private; invită colegiuitorii să asigure finanțarea necesară în cadrul planului european de redresare economică, nu în ultimul rând pentru a-i ajuta pe acei membri ai societății care ar beneficia cel mai mult de renovări; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută constatările care demonstrează că prețurile sunt mai mari pentru clădirile foarte eficiente din punct de vedere energetic (25), ceea ce asigură o rentabilitate a investiției pentru proprietarii de clădiri, însă recunoaște că este necesar să se reducă costurile cu locuința, cu construcția și cu renovarea, în general; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că este necesar să se asigure accesul adecvat și simplu la creditare și finanțare pentru a sprijini IMM-urile, comunitățile și familiile să realizeze renovările necesare ale parcului imobiliar existent; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută posibilitățile de finanțare disponibile pentru renovarea clădirilor, cum ar fi subvențiile verzi, stimulentele fiscale și cele pentru împrumuturi; recunoaște rolul pe care îl joacă fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) în finanțarea proiectelor din domeniul eficienței energetice și în definirea eficienței energetice ca obiectiv specific pentru dezvoltarea regională în perioada 2021-2027; subliniază rolul Grupului Băncii Europene de Investiții în acordarea de împrumuturi, garanții și instrumente financiare, cum ar fi Instrumentul de finanțare privată pentru eficiența energetică (PF4EE) și mecanismul de garantare „Finanțare inteligentă pentru clădiri inteligente”, precum și Fondul InvestEU, permițând și proiectele de renovare a locuințelor sociale; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atrage atenția asupra bunelor practici ale statelor membre, cum ar fi utilizarea veniturilor provenite din sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS), finanțarea mixtă, asigurarea faptului că se recunosc nevoile gospodăriilor cu venituri mici și utilizarea fondurilor regionale ale UE ca garanții și fonduri reînnoibile; subliniază că există posibilitatea de a finanța formarea în domeniul energiei din surse regenerabile, precum și în domeniul eficienței energetice și al utilizării eficiente a resurselor, în cadrul Fondului pentru o tranziție justă; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază necesitatea de a crește ratele de absorbție a fondurilor prin eliminarea barierelor, îndeosebi prin intermediul asistenței tehnice, al unor criterii mai puțin complexe și a simplificării combinării cu alte fonduri; regretă că dimensiunile proiectelor din cadrul Asistenței europene pentru energie locală (ELENA) rămân mari și că proiectele mai mici și cele care vizează comunități trebuie sprijinite și grupate în mai mare măsură; consideră că Facilitatea pentru orașe a UE este un mecanism ce poate fi foarte puternic de sprijinire a orașelor în elaborarea de PIR, care ar trebui menținut mai departe și ar trebui să sprijine și proiectele mai mici; |
| --- | --- |

26.

| 27. | recunoaște rolul important pe care îl joacă granturile pentru cercetare și inovare; consideră că este necesar să se acorde finanțare continuă și stabilă pentru PIR, atât din surse europene, cât și naționale, fără întreruperi cauzate de diferite măsuri de planificare bugetară; |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră că statele membre trebuie să se asigure că toate PIR constituie rezerve de fonduri pentru a combate sărăcia energetică, barierele în calea accesibilității, cele tehnice și de infrastructură pentru gospodăriile vulnerabile și pentru cele cu venituri mici, permițându-le acestora să beneficieze de locuințe adecvate, sănătoase și eficiente din punct de vedere energetic și să participe la programe de renovare la nivel de cartier; solicită să se elaboreze și să se facă schimb de bune practici cu ajutorul unor instrumente de finanțare inovatoare, cum ar fi finanțarea și schemele integrate, inclusiv împrumuturile ipotecare ce sprijină eficiența energetică, împrumuturile EuroPACE și împrumuturile REnOnBill; |
| --- | --- |

28.

| 29. | observă și recunoaște rolul pe care îl joacă atât autoritățile regionale, cât și Banca Europeană de Investiții în ceea ce privește acordarea de sprijin financiar prin împrumuturi din partea sectorului public, care vor stimula băncile comerciale, fondurile de pensii și sectorul privat, în special IMM-urile, să investească în continuare în renovarea clădirilor, de exemplu, prin garanții pentru credite publice și metode de finanțare inovatoare; |
| --- | --- |

29.

| 30. | recunoaște rolul pe care îl pot juca în renovări noile modele de afaceri, cum ar fi contractele de performanță energetică, renovările gestionate de cetățeni, comunitățile energetice și societățile de servicii energetice și, în special, finanțarea în afara bilanțului a locuințelor sociale, a întreprinderilor de construcții de locuințe și a parcurilor de afaceri; subliniază că este necesar să se coreleze intensitatea finanțării cu nivelul de eficiență energetică obținut în conformitate cu Directiva privind performanța energetică a clădirilor și sugerează să se adauge o primă pentru clădirile cu energie pozitivă; îndeamnă Comisia să emită orientări de punere în aplicare cu privire la dispozițiile relevante din cadrul pachetului „Energie curată pentru toți europenii”, în special să creeze un cadru favorabil prevăzând consultări periodice pentru a înțelege nevoile pieței, și să încurajeze combinarea fondurilor private cu cele publice, utilizarea unor modele clare pentru contracte și proceduri specifice de atribuire a contractelor, cu clarificări suplimentare referitoare la contabilizarea corectă a investițiilor publice legate de eficiența clădirilor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia să revizuiască în sus obiectivele de eficiență energetică, astfel cum este prevăzut în Directiva privind eficiența energetică, începând cu creșterea obiectivului principal pentru 2030, pe baza unei evaluări corespunzătoare a impactului și în mod previzibil și să propună rate minime anuale obligatorii de renovare a clădirilor și să propună măsuri de politică prin care să se asigure renovări aprofundate, care să creeze stimulente financiare și stabilitatea investițiilor; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită instituțiile europene să asigure faptul că fondurile respective din noul CFM acordă prioritate sumelor destinate pentru eficiența energetică și renovări ale clădirilor, cu condiții și calendare clare, inclusiv asistență tehnică pentru a asigura rate de absorbție adecvate; subliniază importanța garanțiilor UE pentru investiții, a combinării surselor de finanțare, precum și a componentelor de granturi pentru declanșarea reabilitării energetice a locuințelor; recunoaște rolul și modelul de succes al Fondului european pentru investiții strategice (care urmează a fi înlocuit de InvestEU); solicită să se acorde o finanțare prioritară pentru eficiența energetică a clădirilor în cadrul componentei InvestEU referitoare la infrastructura sustenabilă și să se rezerve sume dedicate eficienței energetice ca obiectiv specific pentru dezvoltarea regională, lucru ce trebuie să se reflecte în acordul de parteneriat al statului membru respectiv cu Comisia; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită Comisia să elimine barierele financiare și nefinanciare din calea ratelor mai mari de absorbție a fondurilor regionale constituite în rezerve pentru renovarea integrată a clădirilor până în 2021; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită intensificarea capacității mecanismului ELENA și a Băncii Europene de Investiții de a acorda asistență tehnică personalizată și directă autorităților locale, precum și orientări specifice pentru statele membre în contextul planurilor de redresare după pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită Comisia să analizeze dacă este fezabil să fie direcționate veniturile provenite din sistemul de comercializare a certificatelor de emisii către acțiuni în materie de eficiență energetică, cum ar fi acțiunile de renovare a clădirilor, inclusiv mecanisme de salvgardare împotriva fluctuațiilor, precum și dacă este fezabilă alocarea unei părți din veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii de la nivelul UE; invită Banca Europeană de Investiții și instituțiile financiare naționale să acorde sprijin dezvoltatorilor de proiecte pe parcursul întregului ciclu al proiectelor și să stabilească o proporție fixă de subvenție pentru a face renovările atractive și accesibile ca preț pentru cetățeni; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită Comisia și statele membre să creeze modele flexibile pentru sinergiile diferitelor programe și instrumente financiare pentru finanțarea eficienței energetice a clădirilor; solicită, de asemenea, în conformitate cu raportul Curții de Conturi Europene (26), să se adopte o abordare bazată pe rentabilitate a reabilitării energetice a clădirilor; încurajează o monitorizare atentă a eficienței din punctul de vedere al costurilor a programelor operaționale, bazată pe costurile pe unitate de CO2 economisită; consideră, de asemenea, că Comisia ar trebui să asigure faptul că administrațiile naționale respectă principiul rentabilității și pe cel al eficacității în scopul economiilor de energie și pe cel al profitabilității atunci când acordă fonduri UE pentru proiecte de renovare; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia să faciliteze mai mult recurgerea la parteneriatele public-privat, cum ar fi PF4EE, legată de o finanțare inteligentă și sustenabilă și care identifică conceptele de investiții locale posibile; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită Comisia să revizuiască normele UE privind ajutoarele de stat, inclusiv cele care vizează investițiile făcute de întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) pentru a crea un cadru favorabil pentru măsurile de eficiență energetică și pentru a promova PIR, inclusiv instalarea sau reabilitarea sistemelor de termoficare centralizate prin proceduri simplificate și praguri adecvate, precum și scheme de casare pentru dispozitivele de încălzire pe bază de combustibili fosili sau aparatele ineficiente, atunci când acestea sunt înlocuite cu o încălzire individuală sau colectivă pe bază de energie din surse regenerabile, sau pentru dispozitivele care generează prea multă căldură; subliniază însă că orice revizuire a normelor UE privind ajutoarele de stat trebuie să contribuie, în primul rând, la egalitatea de tratament și la creșterea concurenței; |
| --- | --- |

38.

Tehnologii de construcții și materiale de construcții

| 39. | evidențiază necesitatea de a reduce costurile, de a accelera durata, eficacitatea, fiabilitatea și integrarea, de a intensifica PIR prin crearea de piețe ale renovării deschise și competitive, prin producția industrială de elemente prefabricate sustenabile, recunoscând totodată potențialul tehnologiilor existente de a integra sursele regenerabile de energie în materialele de construcție, care pot fi folosite ca elemente de acoperire multifuncționale pentru modernizarea parcului imobiliar existent, precum și necesitatea de a iniția renovări în serie și pe cartiere; pune în lumină rolul prefabricării la distanță a componentelor în ceea ce privește accelerarea, scara și raportul cost-eficacitate; observă că în statele membre există bune practici privind renovările clădirilor în diferite segmente ale acestora și, în prezent, aceste bune practici trebuie să fie reproduse și să fie aplicate la o scară mai largă pentru a obține rezultate; subliniază beneficiile intensificării eforturilor de cercetare în acest domeniu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază importanța flexibilității în alegerea tehnologiilor utilizate pentru renovare și construcție; consideră că toate tehnologiile disponibile ar trebui aplicate în conformitate cu o abordare bazată pe obiective, pentru a accelera decarbonizarea parcului imobiliar; subliniază că utilizarea energiei din surse regenerabile joacă un rol esențial în ceea ce privește această decarbonizare; subliniază importanța decarbonizării încălzirii și a răcirii centralizate cu stocare integrată pentru comunitățile energetice mai conectate și integrate; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să promoveze în mod activ și să stimuleze integrarea deplină a energiilor din surse regenerabile în sectorul construcțiilor; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită Comisia să sprijine programele de cercetare și dezvoltare (C-D) pentru materiale de construcție eficiente din punct de vedere energetic și, având în vedere situația socială, solicită implementarea unui sistem de încălzire pe bază de energie din surse regenerabile, cu costuri scăzute, în zonele rurale și în regiunile îndepărtate; semnalează bunele practici daneze privind decarbonizarea încălzirii prin rețele de termoficare centralizate aflate în proprietatea comunității, alimentate prin energie termică solară, pompe de căldură și biomasă; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază necesitatea de a informa consumatorii și de a-i stimula să înlocuiască tehnologiile de încălzire vechi și ineficiente cu soluții moderne, foarte eficiente, pe bază de energie din surse regenerabile, în special atunci când decid cu ce să le înlocuiască, recunoscând în același timp că combustibilii fosili, în special gazele naturale, joacă în prezent un rol în sistemele de încălzire pentru clădiri; invită Comisia și statele membre să propună programe de casare în conformitate cu economia circulară și să utilizeze etichetarea și consilierea referitoare la eficiența energetică în timpul controalelor de rutină pentru a accelera înlocuirea; invită statele membre să stabilească o foaie de parcurs pentru eliminarea treptată a tehnologiilor de încălzire și răcire pe bază de combustibili fosili, în cadrul planurilor lor naționale integrate privind energia și clima; |
| --- | --- |

42.

| 43. | scoate în evidență poziția de lider a Europei în ceea ce privește construcția de sisteme fotovoltaice integrate; recomandă ca tehnologiile din domeniul energiei din surse regenerabile să fie recunoscute, în general, ca un lanț valoric strategic esențial și recomandă, de asemenea, un program european privind acoperișurile solare pentru următorul val de renovări; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază că este important să se integreze principiul „eficiența energetică pe primul loc” în toate politicile și măsurile, inclusiv în reducerea necesarului de energie pentru încălzire, răcire și apă caldă și în utilizări ale energiei pentru iluminat și ventilație, asigurând totodată electrificarea cererii reziduale prin intermediul energiei din surse regenerabile, împreună cu pompe de căldură sau cu sisteme de termoficare și de răcire eficiente care funcționează cu energie din surse regenerabile, precum și în gestiunea și în flexibilitatea sarcinii; |
| --- | --- |

44.

| 45. | evidențiază necesitatea de a elimina bariere, îmbunătățind accesul la rețea, inclusiv, printre altele, necesitatea de a armoniza și de a simplifica permisele pentru IMM-uri, și subliniază necesitatea de a planifica programele integrate de renovare pentru a obține sinergii, de exemplu, în ceea ce privește accesibilitatea clădirilor, siguranța în caz de seisme și protecția împotriva incendiilor, electromobilitatea (inclusiv punctele de precablare și de încărcare pentru vehiculele electrice), îmbunătățind rezistența clădirilor la schimbările climatice, inclusiv prin crearea de spații verzi, acoperișuri și pereți care îmbunătățesc gestionarea apei și contribuie la creșterea biodiversității urbane; |
| --- | --- |

45.

| 46. | reamintește că ar trebui să se țină seama de aspectele legate de protecția împotriva incendiilor în timpul proiectării, selectării materialelor, construcției, renovării și utilizării clădirilor pentru o mai bună prevenție, detectare, eliminare într-un stadiu timpuriu a incendiilor, evacuare, compartimentare, siguranță structurală și combatere a incendiilor, precum și de competențele relevante ale profesioniștilor care participă la proiectare, construcție și renovare; |
| --- | --- |

46.

| 47. | consideră că clădirile eficiente din punct de vedere energetic ar trebui să fie sănătoase, accesibile, sigure și sustenabile; subliniază importanța energiei încorporate, a sustenabilității clădirilor, a utilizării eficiente a resurselor, a confortului termic, a calității îmbunătățite a aerului, a unui climat interior sănătos, precum și a abordărilor bazate pe ciclul de viață, în concordanță cu economia circulară, precum și necesitatea unei strategii privind un mediu construit sustenabil, care să adopte o abordare holistică și integrată; subliniază, în acest context, importanța de a include elemente pasive și naturale în proiectarea clădirilor și potențialul imens al exploatării suprafețelor exterioare ale clădirilor, transformând mediul construit într-un producător descentralizat de energie din surse regenerabile, protejând astfel terenuri și peisaje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază că este necesar ca deșeurile produse în timpul lucrărilor de construcție și al demolărilor să fie gestionate în mod adecvat și reduse; observă că ar trebui create sisteme de colectare și de preluare și instalații de triere pentru a asigura manipularea sigură și corectă a tuturor deșeurilor de construcție, precum și pentru reciclarea sau reutilizarea materialelor de construcții, pentru manipularea, eliminarea și înlocuirea în condiții de siguranță a substanțelor periculoase din fluxurile de deșeuri, cu scopul de a proteja sănătatea utilizatorilor și a lucrătorilor, precum și mediul; consideră că ar trebui stabilit un sistem de etichetare pentru economia circulară, bazat pe standarde și criterii de mediu pentru materiale, care să țină seama de potențialul acestor materiale de a fi reintroduse în lanțul valoric într-un mod simplu și cu consum energetic redus, luându-se în considerare în special rolul materiilor prime secundare; observă că abordarea existentă privind declarația de mediu pentru produs trebuie să fie extinsă și ar trebui să fie utilizată ca factor de evaluare a clădirilor, precum cadrul „Level(s)”; invită Comisia să propună măsuri concrete cu privire la aceste aspecte în cadrul planului de acțiune pentru economia circulară și al strategiei pentru un mediu construit sustenabil; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază că, din cauza schimbărilor climatice, orașele se vor confrunta tot mai mult cu temperaturi mai mari pe timpul verii; subliniază, în plus, numeroasele avantaje ale soluțiilor de infrastructură „verde”, care pot ameliora calitatea aerului, confortul și rezistența la schimbările climatice, pot reduce substanțial necesitățile în materie de energie, pot contribui la refacerea ciclului apei și pot favoriza biodiversitatea urbană, respectând în același timp principiile circularității; invită Comisia și statele membre să încurajeze utilizarea materialelor de construcții naturale și cu emisii reduse de carbon și folosirea acoperișurilor și a zidurilor ecologice, a suprafețelor reci și a altor tehnologii pasive în lucrările mari de renovare a clădirilor și în construcția de clădiri noi; invită Comisia să țină seama de aceste considerații și să promoveze soluțiile de infrastructură „verde” și elementele de biodiversitate în cadrul inițiativei „Valul de renovări ale clădirilor”; |
| --- | --- |

49.

| 50. | reamintește că materialele de construcții sustenabile, precum lemnul certificat, sunt esențiale pentru a obține un parc imobiliar sustenabil și cu emisii reduse de dioxid de carbon și că procesul de construcție oferă posibilitatea de a stoca carbon în bioproduse pentru construcții, în limitele unei disponibilități sustenabile; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că, pentru a acoperi performanța în materie de sustenabilitate a produselor pentru construcții, este important să se revizuiască standardele armonizate existente, care ar trebui să fie coerente cu abordarea europeană comună privind calcularea ciclului de viață și cu standardele europene existente, și anume EN 15978 pentru clădiri și EN 15804 pentru produsele pentru construcții; subliniază că, în cadrul proiectării renovărilor, ar trebui să fie optimizat impactul energetic și climatic al clădirii pe durata întregului său ciclu de viață, în conformitate cu obiectivele economiei circulare, ținând cont de efectele fabricării, utilizării și proiectării asupra posibilității de reciclare și a reciclării produselor pentru construcții și a deșeurilor de construcții, precum și a echipamentelor necesare pentru reparații; invită Comisia să abordeze aceste aspecte în strategia privind economia circulară și să revizuiască, până în 2021, Regulamentul (UE) nr. 305/2011 de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor pentru construcții (27), pentru a facilita buna funcționare a pieței interne a acestor produse și pentru a susține cercetarea și inovarea tehnologice ce vizează să vină în sprijinul renovării și a construcției unor clădiri foarte eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită Comisia să definească în continuare cele mai bune practici privind programele integrate de renovare pentru a include și clădirile istorice și de patrimoniu; recunoaște specificitatea și fragilitatea clădirilor de patrimoniu și consideră că, în cele mai multe cazuri, protecția clădirilor este compatibilă cu o performanță energetică sporită, subliniind în același timp că renovarea clădirilor de patrimoniu ar trebui să se facă întotdeauna în conformitate cu normele de conservare naționale, cu Carta de la Veneția din 1964 pentru conservarea și restaurarea monumentelor și siturilor și cu arhitectura inițială; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază necesitatea de a garanta economii de energie reale prin verificări efectuate de experți certificați și prin monitorizarea performanței energetice după renovare, asigurând astfel renovări de înaltă calitate, îmbunătățirea oportunităților de investiții și un raport cost-eficacitate mai bun (28); |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită statele membre să maximizeze și să promoveze reutilizarea, reciclarea și recuperarea materialelor, inclusiv în strategiile lor de achiziții și în proiectele de construcție și de renovare finanțate din fonduri publice, de exemplu, prin revizuirea obiectivelor în materie de achiziții publice verzi (29) și prin integrarea criteriilor de eficiență energetică, de mediu și sociale pentru renovările clădirilor, asigurând în același timp condiții de concurență echitabile în cadrul licitațiilor publice; reamintește importanța materialelor de construcții de proveniență locală în vederea păstrării tradițiilor de construcții, garantării unor materiale adaptate cel mai bine condițiilor climatice din fiecare regiune, precum și pentru reducerea emisiilor și a costurilor de transport; |
| --- | --- |

54.

Standarde, competențe și clădiri sănătoase

| 55. | subliniază importanța beneficiilor conexe atunci când cerințele în materie de renovare sunt stabilite începând de la pragurile de declanșare, întrucât aceste cerințe permit nu doar realizarea unor economii de energie, ci și o creștere a valorii proprietății și facilitează eliminarea obstacolelor, precum motivațiile divergente; consideră că ar trebui să se acorde prioritate renovărilor aprofundate, inclusiv celor efectuate în etape, în cazul clădirilor cu cele mai slabe rezultate, în special prin stabilirea unor standarde minime de performanță energetică (SMPE), care sunt esențiale pentru investițiile în renovare și care ar trebui să se aplice orizontal, bazându-se pe etichetele energetice naționale existente; consideră că astfel de măsuri avantajează utilizatorii și i-ar putea ajuta pe mulți să iasă din situația de precaritate energetică (30); observă numărul redus de renovări aprofundate, preconizându-se o rată de 0,2 %; sugerează să fie examinate și introduse rate minime de renovare pentru a îndeplini obiectivele de neutralitate climatică stabilite pentru 2050; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază că o creștere treptată a stricteții standardelor minime de performanță energetică contribuie la operaționalizarea strategiilor de renovare pe termen lung atunci când această creștere este planificată corect și introdusă treptat, precum și la crearea unui mediu sigur pentru investițiile de pe piață, în special dacă creșterea este însoțită de consolidarea capacităților, consiliere personalizată, asistență tehnică și sprijin financiar; |
| --- | --- |

56.

| 57. | solicită o abordare mai puternică, bazată pe dovezi, care, plecând de la date fiabile și consolidate, să permită o evaluare precisă a eficienței energetice a clădirilor și a unor măsuri eficiente din punctul de vedere al costurilor, favorizând apariția unor condiții de concurență echitabile pentru „bune practici” în materie de soluții rentabile în UE; |
| --- | --- |

57.

| 58. | are convingerea că introducerea unui pașaport de renovare a clădirii cu scopul de a favoriza, a coordona și a urmări îmbunătățirile continue și de a monitoriza amploarea renovării și performanța energetică aduce beneficii proprietarilor de locuințe, operatorilor din sectorul construcțiilor și chiriașilor, care ar trebui să aibă acces la acest document; subliniază că pașaportul de renovare ar trebui să fie un instrument comun al UE, adaptat la particularitățile naționale și regionale pentru a soluționa problema eterogenității parcului imobiliar și aliniat la certificatul existent de performanță energetică a clădirilor; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază importanța grupării informațiilor privind clădirile într-un singur instrument digital; consideră că acesta ar trebui să includă potențialul de circularitate a materialelor, evaluarea factorilor de calitate a aerului din interiorul clădirilor, atât din perspectiva siguranței, cât și a sănătății, și indicatori riguroși bazați pe instrumentele și standardele de mediu existente; |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază importanța și potențialul Fondului pentru o tranziție justă în contextul planului de redresare după criza provocată de COVID-19 pentru formarea și calificarea lucrătorilor din sectoarele construcțiilor și renovării, precum și pentru perfecționarea și recalificarea lucrătorilor din regiunile afectate, inclusiv prin digitalizarea întreprinderilor pentru a face tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază că proiectele de renovare a clădirilor ar trebui să aibă întotdeauna ca rezultat clădiri sănătoase, fără mucegai, ținând seama de calitatea mediului interior; subliniază că revizuirea standardelor privind calitatea aerului, condițiile termice și alte aspecte legate de sănătatea și confortul oferit de interiorul clădirilor, inclusiv o suficientă lumină naturală și o ventilație mecanică, contribuie la sănătatea și la productivitatea utilizatorilor clădirii și duc la îmbunătățirea performanței lor la locul de muncă și de învățare, precum și la economii semnificative în materie de protecție socială, reducând astfel cheltuielile publice ale statelor membre și aducând beneficii economiei UE și tuturor cetățenilor Uniunii; |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază necesitatea de a garanta că profesioniștii și utilizatorii clădirii dețin un nivel adecvat de cunoștințe privind întreținerea și utilizarea clădirilor, inclusiv că vor aborda un alt comportament pentru a profita pe deplin de beneficiile asociate creșterii performanței energetice; |
| --- | --- |

62.

| 63. | invită Comisia să lanseze o inițiativă a UE în favoarea competențelor și a informațiilor în sectorul construcțiilor și renovărilor, care să țină seama de dimensiunea de gen, pentru a colabora cu părțile interesate în ceea ce privește recalificarea, perfecționarea și consolidarea capacităților, punând accentul pe încadrarea în muncă, în special pentru a atrage tinerii să lucreze în sectorul renovărilor; subliniază că pentru a garanta calitatea, conformitatea și siguranța este necesar ca profesioniștii implicați în fazele de proiectare și de construcție/renovare să dețină competențe și aptitudinile adecvate, iar acest lucru este valabil și pentru intermediari, cum ar fi instalatorii, arhitecții sau contractanții; invită statele membre să elaboreze o strategie națională pentru îmbunătățirea competențelor în sectorul construcțiilor, punând accentul pe eficiența energetică, sustenabilitatea și circularitatea materialelor, tehnicile pasive, integrarea surselor regenerabile de energie, inclusiv pe autoconsum și pe soluțiile digitale, și să acorde sprijin specific lucrătorilor din microîntreprinderi și din întreprinderile mici și mijlocii; |
| --- | --- |

63.

| 64. | invită Comisia ca, în cazul programelor integrate de renovare, să sprijine competențele și inovarea prin Fondul pentru o tranziție justă, acțiunile Marie Skłodowska-Curie specifice și prin programul Erasmus+ și să creeze o misiune în cadrul Orizont Europa pentru renovarea comunităților și a cartierelor; invită, totodată, Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA) să promoveze și să pună în aplicare o alianță pentru competențe strategice în sectorul construcțiilor, cu scopul de a elabora și a asigura un conținut comun în materie de formare, pentru a elimina astfel lacunele existente în materie de competențe; invită și persoanele fizice, întreprinderile și organizațiile să utilizeze instrumentul-pilot de garantare pentru competențe și formare și alte mecanisme similare pentru formare, îmbunătățirea competențelor și educație în sectoarele renovării; |
| --- | --- |

64.

| 65. | invită Comisia să publice până în 2022 evaluări aprofundate ale impactului asupra tipurilor de clădiri, de utilizatori și de proprietari și să elaboreze un cadru legislativ în vederea introducerii unor standarde minime de performanță energetică pentru clădirile existente, care vor deveni din ce în ce mai stricte în timp, în conformitate cu obiectivul stabilit pentru 2050; subliniază că aceste standarde ar contribui la operaționalizarea procesului de creare a unui parc imobiliar extrem de eficient din punct de vedere energetic și decarbonizat până în 2050 și pot oferi pieței vizibilitate și securitate în ceea ce privește transformarea parcului imobiliar existent; subliniază că cerințele minime de performanță energetică de la nivel național ar trebui să fie însoțite de un pachet cuprinzător de măsuri de politică, care să includă cel puțin informații și consiliere personalizată pentru cetățeni, precum și sprijin financiar adecvat; |
| --- | --- |

65.

| 66. | invită Comisia și statele membre să introducă, printr-o procedură accelerată, pașapoarte digitale de renovare a clădirilor până în 2025, care să cuprindă o secțiune cu informații privind îmbunătățirea calității aerului din interior și privind clădirile sănătoase; |
| --- | --- |

66.

| 67. | invită Comisia să elaboreze, în cadrul valului de renovări, un calculator climatic al UE, care să asigure o etichetare precisă și ușor de înțeles a materialelor de construcții, produselor și serviciilor legate de renovarea parcului imobiliar al UE până în 2050; subliniază că acest calculator climatic al UE ar trebui să asigure condiții de concurență echitabile pentru principalii actorii care contribuie la amprenta de gaze cu efect de seră a planurilor integrate de renovare sau au legătură cu aceasta în cadrul parcului imobiliar al UE și că o astfel de abordare holistică le-ar permite cetățenilor, industriilor și IMM-urilor din UE să adopte comportamente pozitive; subliniază că acest concept trebuie să se bazeze pe principiul economiei circulare și al ciclului de viață pentru a stimula o cerere de bunuri care respectă clima, fabricate în Europa, consolidând competitivitatea sectorului construcțiilor din UE; sugerează Comisiei să utilizeze metodele științifice deja cunoscute pentru a estima emisiile de gaze cu efect de seră, de exemplu, inspirându-se din modelul său al amprentei de mediu a produselor; |
| --- | --- |

67.

| 68. | solicită ca, în cadrul viitoarei revizuiri a Directivei privind eficiența energetică, obiectivele stabilite la articolele 3, 5 și 18 să fie mai ambițioase și să se elaboreze o nouă metodă pentru a defini standardele de construcție în conformitate cu obiectivele UE în domeniul energiei și al climei în momentul revizuirii Directivei privind performanța energetică a clădirilor; |
| --- | --- |

68.

| 69. | invită Comisia să analizeze impactul certificatelor de performanță energetică în statele membre și să consolideze dispozițiile existente; observă că ar trebui îmbunătățite fiabilitatea, coerența și comparabilitatea certificatelor de performanță energetică la nivelul UE, astfel încât acestea să devină un instrument de piață de încredere pentru evaluarea performanței și a calității clădirilor, în special pentru sectorul financiar; |
| --- | --- |

69.

Digitalizare și date fiabile

| 70. | consideră că digitalizarea favorizează participarea activă a cetățenilor la sistemul energetic datorită generării distribuite, stocării, flexibilității, precum și integrării și cuplării sectoriale; subliniază rolul digitalizării și al datelor în accelerarea planificării, a aplicării, a controlului și a monitorizării rezultatelor planurilor de renovare, precum și pentru o planificare și o gestionare mai eficientă a energiei; |
| --- | --- |

70.

| 71. | invită Comisia să analizeze fiabilitatea datelor referitoare la clădiri și problema lipsei unor astfel de date, precum și să ia în considerare modul în care o mai mare utilizare a digitalizării poate contribui la garantarea unei abordări solide, bazate pe dovezi, în momentul adoptării politicilor legate de eficiența energetică și renovări; recunoaște necesitatea de a digitaliza bazele de date naționale privind certificatele de performanță energetică, datele privind clădirile și alte informații privind construcțiile, astfel încât să fie disponibile în momentul solicitării unui pașaport digital al clădirilor și pentru alte aplicații de construcție inteligentă; |
| --- | --- |

71.

| 72. | consideră că internetul obiectelor constituie un mijloc de a măsura impactul real al renovării asupra performanței energetice a clădirilor și un factor care favorizează strategiile de renovare rentabile și de mare amploare; subliniază rolul pe care l-ar putea juca inteligența artificială integrată în analiza datelor, precum și în monitorizarea, gestionarea și adaptarea consumului de energie din clădiri; |
| --- | --- |

72.

| 73. | consideră că digitalizarea clădirilor și tehnologiile de construcții sunt esențiale pentru a spori eficiența energetică; invită toți actorii locali, regionali, naționali și europeni implicați să participe în mod proactiv la promovarea digitalizării; |
| --- | --- |

73.

| 74. | subliniază avantajele rețelelor de foarte mare capacitate pentru infrastructura de comunicații în ceea ce privește promovarea locuințelor inteligente, adică care sunt integrate într-un vast ecosistem energetic digital care le permite clădirilor să beneficieze de funcționalități inteligente și să ofere astfel de funcționalități și care permite integrarea energetică și economii de energie în diverse sectoare ale economiei, inclusiv modularea consumului și optimizarea consumului de energie în interiorul clădirilor, cum ar fi aparatele inteligente, echipamentele de automatizare a locuințelor, pompele de căldură pe bază de energie electrică, stocarea bateriilor, punctele de încărcare pentru vehiculele electrice și contoarele inteligente, printre alte tehnologii digitale; salută faptul că Directiva revizuită privind performanța energetică a clădirilor urmărește să promoveze în continuare tehnologiile pentru clădiri inteligente printr-un indicator al capacității de a utiliza tehnologii inteligente, ca instrument auxiliar al evaluării gradului de pregătire a clădirilor pentru soluții inteligente și de sensibilizare a proprietarilor și a utilizatorilor clădirilor cu privire la valoarea sistemelor de automatizare și control ale clădirilor pentru performanța generală a clădirilor, a căror aplicare ar trebui extinsă în conformitate cu articolele 14 și 15; |
| --- | --- |

74.

| 75. | subliniază importanța rețelelor energetice inteligente ca factor de integrare eficientă a surselor regenerabile de energie în rețelele electrice și încurajează căutarea unor noi oportunități prin interfețe cu operator de transport și de sistem și operator al sistemului de distribuție pentru a îmbunătăți eficiența energetică și serviciile electrice; subliniază că clădirile inteligente conectate la nano-rețele sau la micro-rețele pot garanta o mai mare stabilitate a alimentării cu energie electrică și disponibilitate a sistemelor de încălzire/răcire; |
| --- | --- |

75.

| 76. | subliniază că dreptul la locuință și drepturile consumatorilor impun garanții sociale, protecția datelor, respectarea vieții private și consimțământul, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului general privind protecția datelor (RGPD); subliniază că soluțiile digitale furnizate în timpul renovărilor ar trebui să fie intuitive, simple și interoperabile, în timp ce instalarea acestora trebuie să fie însoțită de instruirea, informarea și sprijinul necesare pentru utilizatori; subliniază potențialul tehnologiilor digitale neintruzive în acest sens; |
| --- | --- |

76.

| 77. | invită Comisia să evalueze necesitatea de a revizui cerințele privind infrastructura de încărcare stabilite în Directiva europeană privind performanța energetică a clădirilor; subliniază că o infrastructură de încărcare inteligentă este o condiție prealabilă pentru o creștere a electromobilității curate; |
| --- | --- |

77.

Valul de renovări

| 78. | consideră că valul de renovări oferă ocazia de a obține eficacitatea energetică și neutralitatea climatică a parcului imobiliar până în 2050, prin intermediul unui plan de acțiune pentru programele integrate de renovare, cu accent pe comunități, în special pe cele aflate în situație de precaritate energetică, și de a construi clădiri sănătoase, decente, accesibile și eficiente din punct de vedere energetic, în care oamenii își pot atinge întregul potențial, în conformitate cu Pactul verde european și cu obiectivul de reducere la zero a nivelului net al emisiilor pentru 2050, care să poată fi pus în aplicare în deplină sinergie și cu noua strategie industrială pentru Europa, cu strategia privind IMM-urile pentru o Europă durabilă și digitală, cu strategia privind economia circulară, cu mecanismul pentru o tranziție justă și cu instrumentele de redresare, precum și cu strategiile privind adaptarea Europei la era digitală; |
| --- | --- |

78.

| 79. | este convins că valul de renovări poate atenua impactul crizei provocate de COVID-19, stimulând economiile naționale și locale și, de exemplu, promovând locurile de muncă de înaltă calitate și esențiale în industria construcțiilor și a energiei din surse regenerabile, sprijinind lucrătorii din microîntreprinderi și din întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), care reprezintă 97 % din sector și, în cele din urmă, creând mai multe oportunități și diverse avantaje prin îmbunătățirea eficienței energetice a parcului imobiliar european, inclusiv avantaje sociale și de mediu conexe; subliniază că valul de renovări poate juca un rol important într-o redresare sustenabilă și poate ocupa un loc central în orice plan de redresare după criza provocată de COVID-19; subliniază că, prin urmare, Comisia nu ar trebui să amâne această propunere și ar trebui să se angajeze să ofere o prezentare generală a tuturor opțiunilor de finanțare disponibile; |
| --- | --- |

79.

| 80. | solicită o punere în aplicare ambițioasă a pachetului privind energia curată; subliniază rolul planurilor naționale privind energia și clima în maximizarea oportunităților în sectorul construcțiilor; confirmă angajamentul său de a urmări îndeaproape punerea în aplicare a acestei dispoziții și a tuturor celorlalte dispoziții și solicită Comisiei să asigure punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în Directiva revizuită privind performanța energetică a clădirilor; |
| --- | --- |

80.

| 81. | invită Comisia să acorde un loc central principiului „eficiența energetică pe primul loc” în procesul de renovare a parcului imobiliar al UE, în conformitate cu Regulamentul privind guvernanța uniunii energetice; |
| --- | --- |

81.

| 82. | salută strategiile de renovare pe termen lung ale statelor membre, care stabilesc obiective de etapă pentru 2030 și 2040 în vederea atingerii obiectivului neutralității climatice; își exprimă îngrijorarea cu privire la întârzierile semnificative înregistrate în prezentarea strategiilor de renovare pe termen lung de către multe state membre; invită aceste state membre să profite de oportunitatea de a-și îndeplini obligațiile legale în temeiul Directivei europene privind performanța energetică a clădirilor și să prezinte strategiile de renovare pe termen lung care nu au fost transmise la timp; încurajează guvernele să pună în aplicare politici inovatoare pentru a implica în mod activ cetățenii în programele de eficiență energetică; consideră că strategiile de renovare pe termen lung ar trebui să fie recunoscute ca un instrument esențial pentru planificare, evaluarea progreselor și realizarea obiectivelor în materie de eficiență energetică; |
| --- | --- |

82.

| 83. | subliniază că ar trebui realizat un parc imobiliar decarbonizat, foarte eficient din punct de vedere energetic, printr-o reducere semnificativă a consumului de energie, cu aplicarea unor politici solide, care să promoveze eficiența energetică, acoperind în același timp nevoile reziduale cu energie din surse regenerabile; subliniază că renovările clădirilor ar trebui să fie integrate în eforturile mai ample de decarbonizare a sistemului energetic și să fie corelate cu investiții, de exemplu, în rețele energetice centralizate eficiente și în pompe de căldură, adoptând o abordare sistemică/centralizată, care să includă toate măsurile de eficiență potențiale, cum ar fi recuperarea surplusului de căldură; subliniază necesitatea de a defini acțiuni concrete pentru a realiza potențialul identificat în materie de cogenerare de înaltă eficiență și încălzire centralizată; subliniază că această abordare sistemică este necesară pentru a realiza tranziția către o economie extrem de eficientă din punct de vedere energetic și bazată în totalitate pe surse regenerabile de energie și pentru a asigura conformitatea cu obiectivul de limitare a încălzirii globale la mai puțin de 1,5 oC; |
| --- | --- |

83.

| 84. | salută anunțul făcut de Comisie privind promovarea renovărilor în școli, spitale și locuințe pentru cei care se află într-o situație precară, în special în ceea ce privește parcul imobiliar public, care este adesea cel mai degradat; evidențiază, cu toate acestea, dificultatea de a aborda un parc imobiliar rezidențial de mari dimensiuni, care reprezintă 75 % din suprafața utilă construită din UE; |
| --- | --- |

84.

| 85. | este de acord cu analiza care susține că renovările pentru o eficiență energetică a clădirilor prezintă numeroase avantaje, cum ar fi o mai bună învățare, o recuperare mai rapidă și eliminarea sărăciei energetice în rândul populației; subliniază îmbunătățirea calității aerului din interior și din exterior, reducerea emisiilor, creșterea eficienței energetice, îmbunătățirea confortului termic, precum și reducerea dependenței de importuri; solicită includerea sistematică a acestor avantaje în programele integrate de renovare; |
| --- | --- |

85.

| 86. | invită statele membre să lanseze campanii de comunicare transsectoriale, specifice fiecărei țări și adaptate cu privire la multiplele oportunități și diversele avantaje care ar putea fi obținute prin îmbunătățirea eficienței energetice a parcului imobiliar, precum și să furnizeze informații privind ghișeele unice și oportunitățile de finanțare disponibile, inclusiv la nivelul UE; |
| --- | --- |

86.

| 87. | invită Comisia să includă măsurile legate de valul renovărilor într-o nouă legislație revizuită a UE și să revizuiască obiectivele în materie de climă și energie pentru 2030, respectând pe deplin principiul subsidiarității și al rentabilității, pentru a facilita sinergiile dintre diferitele texte legislative și pentru a orienta obiectivele respective spre neutralitate climatică, garantând, în același timp, că măsurile de eficiență energetică, inclusiv renovarea clădirilor, sunt considerate a fi o politică esențială pentru a elimina lacunele din obiectivele pentru 2030; subliniază necesitatea unui sprijin financiar pentru a garanta că locuințele sunt accesibile pentru proprietari și chiriași; |
| --- | --- |

87.

| 88. | invită Comisia să evalueze strategiile de renovare pe termen lung și să formuleze recomandări pentru statele membre, evidențiind atât lacunele existente, cât și cele mai bune practici existente; invită statele membre să monitorizeze aplicarea strategiilor lor de renovare pe termen lung și să le revizuiască la fiecare 5 ani, în conformitate cu ciclul de inventariere al Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și cu structura sa progresivă, astfel încât să fie atins obiectivul unui parc imobiliar foarte eficient din punct de vedere energetic și neutru din punct de vedere climatic; invită statele membre să adopte strategii de renovare pe termen lung ca instrument pentru a stabili un plan de stimulare și redresare economică, care impune finalizarea lor ambițioasă, detaliată și urgentă; invită statele membre care nu au făcut încă acest lucru să prezinte de urgență strategiile lor de renovare pe termen lung; |
| --- | --- |

88.

| 89. | solicită ca sectorul construcțiilor și cel al renovării, în special microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii, să fie incluse în pachetul de redresare; solicită ca planul de stimulare economică să acorde prioritate investițiilor în renovările clădirilor în vederea creării unui parc imobiliar foarte eficient din punct de vedere energetic și bazat pe energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

89.

o

o o

| 90. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție tuturor instituțiilor UE și statelor membre. |
| --- | --- |

90.

---

(1)  JO L 328, 21.12.2018, p. 210.

(2)  JO L 156, 19.6.2018, p. 75.

(3)  JO L 328, 21.12.2018, p. 82.

(4)  JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

(5)  JO L 158, 14.6.2019, p. 125.

(6)  JO L 158, 14.6.2019, p. 54.

(7)  JO L 88, 4.4.2011, p. 5.

(8)  JO L 283, 31.10.2003, p. 51.

(9)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

(10)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

(11)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005.

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0078.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0217.

(14)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0438.

(15)  JO C 463, 21.12.2018, p. 10.

(16)  JO C 204, 13.6.2018, p. 23.

(17)  JO C 204, 13.6.2018, p. 35.

(18)  Ürge-Vorsatz, Diana, Tirado-Herrero, Sergio, Fegyverneky, Sándor, Arena, Daniele, Butcher, Andrew și Telegdy, Almos, Employment Impacts of a Large-Scale Deep Building Energy Retrofit Programme in Hungary(Efectele asupra ocupării forței de muncă ale unui program de reabilitare energetică în profunzime și la scară largă în Ungaria), 2010; Janssen, Rod și Staniaszek, Dan, How Many Jobs?
  A Survey of the Employment Effects of Investment in Energy Efficiency of Buildings (Câte locuri de muncă? Un studiu asupra efectelor pe care le au investițiile în eficiența energetică a clădirilor asupra ocupării forței de muncă), Forumul industrial al eficienței energetice, 2012.

(19)  Organizația Mondială a Sănătății: „Over half a million premature deaths annually in the European Region attributable to household and ambient air pollution” (Peste o jumătate de milion de decese premature anual în Europa pot fi puse pe seama poluării aerului din locuințe și a aerului înconjurător), 2018.

(20)  Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (Texte adoptate, P9_TA(2020)0005).

(21)  Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640).

(22)  Directiva (UE) 2018/2002 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de modificare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (JO L 328, 21.12.2018, p. 210); Directiva (UE) 2018/844 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (JO L 156, 19.6.2018, p. 75); Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

(23)  Castellazzi, L., Bertoldi, P., Economidou, M., Overcoming the split incentive barrier in the building sectors: unlocking the energy efficiency potential in the rental & multifamily sectors (Depășirea barierei reprezentate de motivațiile divergente în sectorul construcțiilor: deblocarea potențialului în materie de eficiență energetică în sectorul închirierilor și al clădirilor multifamiliale), Luxemburg, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2017, https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC101251/ldna28058enn.pdf

(24)  Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2019 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de modificare a Directivei 2012/27/UE (JO L 158, 14.6.2019, p. 125).

(25)  Hyland, Marie, Lyons, Ronan, Lyons, Sean, The value of domestic building energy efficiency – evidence from Ireland (Valoarea eficienței energetice a clădirilor de locuințe – date referitoare la Irlanda), Energy Economics, vol. 40, 2012; Mangold, Mikael, Österbring, Magnus, Wallbaum, Holger, Thuvander, Liane, Femenias, Paula, Socio-economic impact of renovation and retrofitting of the Gothenburg building stock, (Impactul socio-economic al renovării și modernizării parcului imobiliar din Göteborg) Energy and Buildings, vol. 123, 2016.

(26)  Raportul special nr. 11/2020 al Curții de Conturi Europene din 28 aprilie 2020 intitulat „Eficiența energetică a clădirilor: este în continuare necesar să se pună un accent mai mare pe raportul cost-eficacitate”, https://www.eca.europa.eu/ro/Pages/DocItem.aspx?did=53483

(27)  Regulamentul (UE) nr. 305/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2011 de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor pentru construcții și de abrogare a Directivei 89/106/CEE a Consiliului (JO L 88, 4.4.2011, p. 5).

(28)  Curtea de Conturi Europeană, op. cit.

(29)  Comunicarea Comisiei din 16 iulie 2008 intitulată „Achiziții publice pentru îmbunătățirea condițiilor de mediu” (COM(2008)0400).

(30)  Document de lucru al serviciilor Comisiei – Evaluarea impactului care însoțește documentul Propunere de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor (SWD(2016)0414).

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/83 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/83

---

P9_TA(2020)0228

Penuria de medicamente – moduri de abordare a unei probleme emergente

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la penuria de medicamente – moduri de abordare a unei probleme emergente (2020/2071(INI))

(2021/C 385/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolul 6 alineatul (1) din TUE și articolul 35 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene referitoare la dreptul la protecția sănătății al tuturor cetățenilor europeni, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 alineatul (1) din TUE și articolul 35 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene referitoare la dreptul la protecția sănătății al tuturor cetățenilor europeni,

| — | având în vedere articolul 14 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și articolul 36 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 14 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și articolul 36 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 101 și 102 din TFUE și Protocolul nr. 27 privind piața internă și concurența, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 101 și 102 din TFUE și Protocolul nr. 27 privind piața internă și concurența,

| — | având în vedere articolele 107 și 108 din TFUE privind ajutorul de stat, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 107 și 108 din TFUE privind ajutorul de stat,

| — | având în vedere articolul 168 din TFUE care prevede că în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii trebuie să se asigure un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 168 din TFUE care prevede că în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii trebuie să se asigure un nivel ridicat de protecție a sănătății umane,

| — | având în vedere Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (1) și obligațiile prevăzute la articolul 81 privind asigurarea unui stoc suficient și continuu de medicament și articolul 23a privind obligația de a notifica autoritatea competentă în cazul în care un produs încetează să mai fie introdus pe piață, în mod temporar sau permanent, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (1) și obligațiile prevăzute la articolul 81 privind asigurarea unui stoc suficient și continuu de medicament și articolul 23a privind obligația de a notifica autoritatea competentă în cazul în care un produs încetează să mai fie introdus pe piață, în mod temporar sau permanent,

| — | având în vedere raportul de evaluare al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu în conformitate cu articolul 59 alineatul (4) din Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (COM(2017)0135), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de evaluare al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu în conformitate cu articolul 59 alineatul (4) din Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (COM(2017)0135),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 8 iunie 2010 referitoare la „Echitate și sănătate în toate politicile: solidaritate în domeniul sănătății”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 8 iunie 2010 referitoare la „Echitate și sănătate în toate politicile: solidaritate în domeniul sănătății”,

| — | având în vedere Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 536/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind studiile clinice intervenționale cu medicamente de uz uman și de abrogare a Directivei 2001/20/CE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 536/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind studiile clinice intervenționale cu medicamente de uz uman și de abrogare a Directivei 2001/20/CE (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului din 13 iulie 2015 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului din 13 iulie 2015 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (4),

| — | având în vedere Regulamentul delegat (UE) 2016/161 al Comisiei din 2 octombrie 2015 de completare a Directivei 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului prin stabilirea de norme detaliate pentru elementele de siguranță care apar pe ambalajul medicamentelor de uz uman (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat (UE) 2016/161 al Comisiei din 2 octombrie 2015 de completare a Directivei 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului prin stabilirea de norme detaliate pentru elementele de siguranță care apar pe ambalajul medicamentelor de uz uman (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2017/745 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 aprilie 2017 privind dispozitivele medicale, de modificare a Directivei 2001/83/CE, a Regulamentului (CE) nr. 178/2002 și a Regulamentului (CE) nr. 1223/2009 și de abrogare a Directivelor 90/385/CEE și 93/42/CEE ale Consiliului (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/745 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 aprilie 2017 privind dispozitivele medicale, de modificare a Directivei 2001/83/CE, a Regulamentului (CE) nr. 178/2002 și a Regulamentului (CE) nr. 1223/2009 și de abrogare a Directivelor 90/385/CEE și 93/42/CEE ale Consiliului (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2020/561 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentului (UE) 2017/745 privind dispozitivele medicale, în ceea ce privește datele aplicării anumitor dispoziții ale sale (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2020/561 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2020 de modificare a Regulamentului (UE) 2017/745 privind dispozitivele medicale, în ceea ce privește datele aplicării anumitor dispoziții ale sale (7),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/5 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 de stabilire a procedurilor comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente, a Regulamentului (CE) nr. 1901/2006 privind medicamentele de uz pediatric și a Directivei 2001/83/CE de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/5 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 de stabilire a procedurilor comunitare privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente, a Regulamentului (CE) nr. 1901/2006 privind medicamentele de uz pediatric și a Directivei 2001/83/CE de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (8),

| — | având în vedere propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind evaluarea tehnologiilor medicale și de modificare a Directivei 2011/24/UE (COM(2018)0051) și poziția Parlamentului în primă lectură din 14 februarie 2019 referitoare la această propunere, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind evaluarea tehnologiilor medicale și de modificare a Directivei 2011/24/UE (COM(2018)0051) și poziția Parlamentului în primă lectură din 14 februarie 2019 referitoare la această propunere,

| — | având în vedere Acordul privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală (Acordul TRIPS) și Declarația de la Doha privind Acordul TRIPS și sănătatea publică, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală (Acordul TRIPS) și Declarația de la Doha privind Acordul TRIPS și sănătatea publică,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 aprilie 2020 intitulată „Orientări pentru aprovizionarea optimă și rațională cu medicamente în vederea evitării unei penurii pe parcursul pandemiei de COVID-19” (C(2020)2272), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 aprilie 2020 intitulată „Orientări pentru aprovizionarea optimă și rațională cu medicamente în vederea evitării unei penurii pe parcursul pandemiei de COVID-19” (C(2020)2272),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație” (COM(2020)0456),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Un buget al UE care capacitează puterea de acțiune a planului de redresare pentru Europa” (COM(2020)0442), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Un buget al UE care capacitează puterea de acțiune a planului de redresare pentru Europa” (COM(2020)0442),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă strategie industrială pentru Europa” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă strategie industrială pentru Europa” (COM(2020)0102),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030” (COM(2020)0380),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE de combatere a pandemiei de COVID-19 și a consecințelor acesteia (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE de combatere a pandemiei de COVID-19 și a consecințelor acesteia (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la modalitățile de a face posibilă transformarea digitală a serviciilor de sănătate și de asistență în cadrul pieței unice digitale, la autonomizarea cetățenilor și la construirea unei societăți mai sănătoase (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la modalitățile de a face posibilă transformarea digitală a serviciilor de sănătate și de asistență în cadrul pieței unice digitale, la autonomizarea cetățenilor și la construirea unei societăți mai sănătoase (10),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 2 martie 2017 privind opțiunile UE pentru îmbunătățirea accesului la medicamente (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 2 martie 2017 privind opțiunile UE pentru îmbunătățirea accesului la medicamente (11),

| — | având în vedere orientările grupului operativ privind disponibilitatea medicamentelor de uz uman și veterinar autorizate (din grupul operativ făcând parte Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) și directorii agențiilor pentru medicamente), și în special orientările din 1 iulie 2019 intitulate „Orientări privind detectarea și notificarea deficitelor de medicamente pentru titularii de autorizații de introducere pe piață în Uniune (SEE)” (EMA/674304/2018) și cele din 4 iulie 2019 privind „Ghidul de bune practici pentru comunicarea către public cu privire la disponibilitatea medicamentelor” (EMA/632473/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările grupului operativ privind disponibilitatea medicamentelor de uz uman și veterinar autorizate (din grupul operativ făcând parte Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) și directorii agențiilor pentru medicamente), și în special orientările din 1 iulie 2019 intitulate „Orientări privind detectarea și notificarea deficitelor de medicamente pentru titularii de autorizații de introducere pe piață în Uniune (SEE)” (EMA/674304/2018) și cele din 4 iulie 2019 privind „Ghidul de bune practici pentru comunicarea către public cu privire la disponibilitatea medicamentelor” (EMA/632473/2018),

| — | având în vedere platformele create recent în lumina actualei crize provocate de pandemia de COVID-19, cum ar fi sistemul de puncte unice de contact la nivel de industrie (I-SPOC) al EMA, care simplifică procesul de raportare a potențialei penurii de medicamente pentru a preveni și a semnala această penurie cât mai curând posibil, având în vedere că aceste platforme au permis și facilitat un dialog privind penuriile între părțile interesate din lanțul de aprovizionare cu produse farmaceutice și autoritățile de reglementare, |
| --- | --- |

—

având în vedere platformele create recent în lumina actualei crize provocate de pandemia de COVID-19, cum ar fi sistemul de puncte unice de contact la nivel de industrie (I-SPOC) al EMA, care simplifică procesul de raportare a potențialei penurii de medicamente pentru a preveni și a semnala această penurie cât mai curând posibil, având în vedere că aceste platforme au permis și facilitat un dialog privind penuriile între părțile interesate din lanțul de aprovizionare cu produse farmaceutice și autoritățile de reglementare,

| — | având în vedere Raportul Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) intitulat „The selection of essential medicines. Report of a WHO Expert Committee [meeting in Geneva from 17 to 21 October 1977] (Selecția medicamentelor esențiale. Raportul unui comitet de experți al OMS [reunit la Geneva, în perioada 17-21 octombrie 1977]) (seria de rapoarte tehnice ale OMS, nr. 165), raportul Secretariatului OMS din 7 decembrie 2001 intitulat „WHO medicines strategy: revised procedure for updating WHO’s Model List of Essential Drugs” (Strategia OMS privind medicamentele: proceduri revizuite pentru actualizarea listei de bază a OMS a medicamentelor esențiale) (EB109/8), raportul OMS din martie 2015 intitulat „Access to new medicines in Europe” (Accesul la medicamente noi în Europa) și Raportul OMS din 9 iulie 2013 intitulat „Priority Medicines for Europe and the World” (Medicamente prioritare pentru Europa și întreaga lume), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) intitulat „The selection of essential medicines. Report of a WHO Expert Committee [meeting in Geneva from 17 to 21 October 1977] (Selecția medicamentelor esențiale. Raportul unui comitet de experți al OMS [reunit la Geneva, în perioada 17-21 octombrie 1977]) (seria de rapoarte tehnice ale OMS, nr. 165), raportul Secretariatului OMS din 7 decembrie 2001 intitulat „WHO medicines strategy: revised procedure for updating WHO’s Model List of Essential Drugs” (Strategia OMS privind medicamentele: proceduri revizuite pentru actualizarea listei de bază a OMS a medicamentelor esențiale) (EB109/8), raportul OMS din martie 2015 intitulat „Access to new medicines in Europe” (Accesul la medicamente noi în Europa) și Raportul OMS din 9 iulie 2013 intitulat „Priority Medicines for Europe and the World” (Medicamente prioritare pentru Europa și întreaga lume),

| — | având în vedere abordarea „sănătate pentru toată lumea” a OMS, |
| --- | --- |

—

având în vedere abordarea „sănătate pentru toată lumea” a OMS,

| — | având în vedere obiectivul de dezvoltare durabilă numărul 3, anume „Asigurarea unei vieți sănătoase și promovarea bunăstării tuturor, la orice vârstă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivul de dezvoltare durabilă numărul 3, anume „Asigurarea unei vieți sănătoase și promovarea bunăstării tuturor, la orice vârstă”,

| — | având în vedere Raportul de informare nr. 737 al Senatului Franței din 27 septembrie 2018 privind penuriile de medicamente și vaccinuri: consolidarea eticii în domeniul sănătății publice în lanțul medical, întocmit de Jean-Pierre Decool în numele misiunii de informare a Senatului Franței privind penuria de medicamente și vaccinuri, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de informare nr. 737 al Senatului Franței din 27 septembrie 2018 privind penuriile de medicamente și vaccinuri: consolidarea eticii în domeniul sănătății publice în lanțul medical, întocmit de Jean-Pierre Decool în numele misiunii de informare a Senatului Franței privind penuria de medicamente și vaccinuri,

| — | având în vedere Orientările Comisiei privind investițiile străine directe și libera circulație a capitalurilor din țări terțe și privind protecția activelor strategice ale Europei, în contextul situației de urgență provocate de pandemia de COVID-19, înainte de punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2019/452 (Regulamentul privind examinarea ISD), care va fi pe deplin operațional începând cu 11 octombrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările Comisiei privind investițiile străine directe și libera circulație a capitalurilor din țări terțe și privind protecția activelor strategice ale Europei, în contextul situației de urgență provocate de pandemia de COVID-19, înainte de punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2019/452 (Regulamentul privind examinarea ISD), care va fi pe deplin operațional începând cu 11 octombrie 2020,

| — | având în vedere concluziile de la reuniunea Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori, 9-10 decembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile de la reuniunea Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori, 9-10 decembrie 2019,

| — | având în vedere raportul din 2016 al grupului de lucru la nivel înalt al Secretarului General al ONU privind accesul la medicamente – intitulat „Promovarea inovării și a accesului la tehnologiile medicale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2016 al grupului de lucru la nivel înalt al Secretarului General al ONU privind accesul la medicamente – intitulat „Promovarea inovării și a accesului la tehnologiile medicale”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (12),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, al Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru comerț internațional, al Comisiei pentru transport și turism și al Comisiei pentru afaceri juridice, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, al Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru comerț internațional, al Comisiei pentru transport și turism și al Comisiei pentru afaceri juridice,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0142/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0142/2020),

| A. | întrucât problema penuriei de medicamente, cu care Uniunea de confruntă de mult timp, s-a înrăutățit exponențial în ultimii ani; întrucât creșterea cererii la nivel mondial, precum și pandemia de COVID-19, au accentuat și mai mult penuria de medicamente, afectând sistemul de sănătate din statele membre și antrenând riscuri considerabile pentru sănătatea și îngrijirea pacienților, inclusiv evoluția bolii și/sau agravarea simptomelor, întârzieri mari sau întreruperi ale îngrijirilor sau ale terapiei, spitalizări mai îndelungate, expunerea crescută la medicamente falsificate, erori de medicație sau evenimente adverse care apar atunci când medicamentul care lipsește este înlocuit cu altul, transmiterea evitabilă a bolilor infecțioase, suferință psihologică semnificativă și o creștere a cheltuielilor pentru sistemul de sănătate; întrucât este de datoria statelor membre să găsească soluții rapide și concrete, inclusiv în contextul unei coordonări și acțiuni europene comune; |
| --- | --- |

A.

întrucât problema penuriei de medicamente, cu care Uniunea de confruntă de mult timp, s-a înrăutățit exponențial în ultimii ani; întrucât creșterea cererii la nivel mondial, precum și pandemia de COVID-19, au accentuat și mai mult penuria de medicamente, afectând sistemul de sănătate din statele membre și antrenând riscuri considerabile pentru sănătatea și îngrijirea pacienților, inclusiv evoluția bolii și/sau agravarea simptomelor, întârzieri mari sau întreruperi ale îngrijirilor sau ale terapiei, spitalizări mai îndelungate, expunerea crescută la medicamente falsificate, erori de medicație sau evenimente adverse care apar atunci când medicamentul care lipsește este înlocuit cu altul, transmiterea evitabilă a bolilor infecțioase, suferință psihologică semnificativă și o creștere a cheltuielilor pentru sistemul de sănătate; întrucât este de datoria statelor membre să găsească soluții rapide și concrete, inclusiv în contextul unei coordonări și acțiuni europene comune;

| B. | întrucât tratatele și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevăd că orice persoană trebuie să aibă acces la asistență medicală preventivă și dreptul de a beneficia de îngrijiri medicale, în condițiile stabilite de legislațiile și practicile naționale; întrucât acest drept ar trebui concretizat pentru toți cetățenii, inclusiv cei care locuiesc în state membre mai mici și în regiunile ultraperiferice ale Uniunii; întrucât penuria de medicamente reprezintă o amenințare tot mai mare la adresa sănătății publice, având un impact negativ serios asupra sistemelor de sănătate și asupra dreptului fiecărui pacient din UE de a avea acces la un tratament medical adecvat; |
| --- | --- |

B.

întrucât tratatele și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevăd că orice persoană trebuie să aibă acces la asistență medicală preventivă și dreptul de a beneficia de îngrijiri medicale, în condițiile stabilite de legislațiile și practicile naționale; întrucât acest drept ar trebui concretizat pentru toți cetățenii, inclusiv cei care locuiesc în state membre mai mici și în regiunile ultraperiferice ale Uniunii; întrucât penuria de medicamente reprezintă o amenințare tot mai mare la adresa sănătății publice, având un impact negativ serios asupra sistemelor de sănătate și asupra dreptului fiecărui pacient din UE de a avea acces la un tratament medical adecvat;

| C. | întrucât asigurarea accesului pacienților la medicamente esențiale reprezintă unul dintre obiectivele de bază ale UE și ale OMS, precum și un obiectiv de dezvoltare durabilă (nr. 3); întrucât accesul universal la medicamente depinde de disponibilitatea la timp a acestora și de accesibilitatea lor pentru toți, fără discriminare geografică; |
| --- | --- |

C.

întrucât asigurarea accesului pacienților la medicamente esențiale reprezintă unul dintre obiectivele de bază ale UE și ale OMS, precum și un obiectiv de dezvoltare durabilă (nr. 3); întrucât accesul universal la medicamente depinde de disponibilitatea la timp a acestora și de accesibilitatea lor pentru toți, fără discriminare geografică;

| D. | întrucât pacienții ar trebui să aibă acces la opțiunile de asistență medicală și de tratament pe care le aleg și le preferă; |
| --- | --- |

D.

întrucât pacienții ar trebui să aibă acces la opțiunile de asistență medicală și de tratament pe care le aleg și le preferă;

| E. | întrucât accesul la teste de diagnosticare și la vaccinuri adecvate și accesibile ca preț este la fel de important precum accesul la medicamente sigure, eficace și la prețuri rezonabile; |
| --- | --- |

E.

întrucât accesul la teste de diagnosticare și la vaccinuri adecvate și accesibile ca preț este la fel de important precum accesul la medicamente sigure, eficace și la prețuri rezonabile;

| F. | întrucât penuria de medicamente are cauze multiple și complexe; întrucât anumite decizii luate de industria farmaceutică, cum ar fi întreruperea furnizării de produse și retragerile de pe piețele statelor membre mai puțin rentabile, sunt adesea motivul pentru penuria de medicamente; |
| --- | --- |

F.

întrucât penuria de medicamente are cauze multiple și complexe; întrucât anumite decizii luate de industria farmaceutică, cum ar fi întreruperea furnizării de produse și retragerile de pe piețele statelor membre mai puțin rentabile, sunt adesea motivul pentru penuria de medicamente;

| G. | întrucât este imperativ să se prevină penuria de medicamente și să se atenueze efectele sale în cazul în care aceasta apare; |
| --- | --- |

G.

întrucât este imperativ să se prevină penuria de medicamente și să se atenueze efectele sale în cazul în care aceasta apare;

| H. | întrucât o strategie eficientă ar trebui să acopere atât măsurile de atenuare a penuriei de medicamente, cât și măsurile de prevenire a apariției acesteia, analizând cauzele profunde ale penuriei; |
| --- | --- |

H.

întrucât o strategie eficientă ar trebui să acopere atât măsurile de atenuare a penuriei de medicamente, cât și măsurile de prevenire a apariției acesteia, analizând cauzele profunde ale penuriei;

| I. | întrucât nu există definiții armonizate la nivelul statelor membre pentru conceptele de „penurie”, „tensiuni”, „întreruperi ale aprovizionării”, „epuizare a stocurilor” și „stocare excesivă”; întrucât este necesar să se facă distincție între „medicamentele de interes terapeutic major” și „medicamentele de interes sanitar și strategic”; |
| --- | --- |

I.

întrucât nu există definiții armonizate la nivelul statelor membre pentru conceptele de „penurie”, „tensiuni”, „întreruperi ale aprovizionării”, „epuizare a stocurilor” și „stocare excesivă”; întrucât este necesar să se facă distincție între „medicamentele de interes terapeutic major” și „medicamentele de interes sanitar și strategic”;

| J. | întrucât penuria de medicamente impune costuri semnificative atât părților interesate din domeniul sănătății publice, cât și celor din domeniul sănătății private; |
| --- | --- |

J.

întrucât penuria de medicamente impune costuri semnificative atât părților interesate din domeniul sănătății publice, cât și celor din domeniul sănătății private;

| K. | întrucât produsele farmaceutice reprezintă unul dintre pilonii sistemului medical și întrucât accesul insuficient la medicamentele esențiale și prețul ridicat al medicamentelor inovatoare reprezintă o amenințare gravă la adresa sănătății populației și a sustenabilității sistemelor naționale de sănătate; |
| --- | --- |

K.

întrucât produsele farmaceutice reprezintă unul dintre pilonii sistemului medical și întrucât accesul insuficient la medicamentele esențiale și prețul ridicat al medicamentelor inovatoare reprezintă o amenințare gravă la adresa sănătății populației și a sustenabilității sistemelor naționale de sănătate;

| L. | întrucât, în multe cazuri, prețurile medicamentelor noi, în special ale tratamentelor împotriva cancerului, au crescut în ultimele decenii până la punctul de a deveni inaccesibile pentru mulți cetățeni din UE; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în multe cazuri, prețurile medicamentelor noi, în special ale tratamentelor împotriva cancerului, au crescut în ultimele decenii până la punctul de a deveni inaccesibile pentru mulți cetățeni din UE;

| M. | întrucât industria medicamentelor generice și biosimilare furnizează majoritatea medicamentelor către pacienții din UE (aproape 70 % dintre produsele farmaceutice distribuite); |
| --- | --- |

M.

întrucât industria medicamentelor generice și biosimilare furnizează majoritatea medicamentelor către pacienții din UE (aproape 70 % dintre produsele farmaceutice distribuite);

| N. | întrucât intrarea pe piață a medicamentelor generice și biosimilare este un mecanism important pentru creșterea concurenței, reducerea prețurilor și asigurarea sustenabilității sistemelor de sănătate; întrucât intrarea lor pe piață nu ar trebui întârziată; |
| --- | --- |

N.

întrucât intrarea pe piață a medicamentelor generice și biosimilare este un mecanism important pentru creșterea concurenței, reducerea prețurilor și asigurarea sustenabilității sistemelor de sănătate; întrucât intrarea lor pe piață nu ar trebui întârziată;

| O. | întrucât producătorii de medicamente generice cu sediul în UE joacă un rol important în satisfacerea cererii tot mai mari de medicamente la prețuri accesibile în statele membre; |
| --- | --- |

O.

întrucât producătorii de medicamente generice cu sediul în UE joacă un rol important în satisfacerea cererii tot mai mari de medicamente la prețuri accesibile în statele membre;

| P. | întrucât medicamentele împotriva cancerului, diabetului, infecțiilor și medicamentele pentru bolile sistemului nervos reprezintă mai mult de jumătate din medicamentele afectate de această penurie; întrucât medicamentele injectabile specifice par a fi cele mai vulnerabile la riscul de penurie ca urmare a complexității procesului de fabricație a acestora; |
| --- | --- |

P.

întrucât medicamentele împotriva cancerului, diabetului, infecțiilor și medicamentele pentru bolile sistemului nervos reprezintă mai mult de jumătate din medicamentele afectate de această penurie; întrucât medicamentele injectabile specifice par a fi cele mai vulnerabile la riscul de penurie ca urmare a complexității procesului de fabricație a acestora;

| Q. | întrucât penuria de medicamente ar putea compromite realizarea cu succes a inițiativelor Uniunii și ale statelor membre în domeniul sănătății, cum ar fi Planul european de luptă împotriva cancerului; |
| --- | --- |

Q.

întrucât penuria de medicamente ar putea compromite realizarea cu succes a inițiativelor Uniunii și ale statelor membre în domeniul sănătății, cum ar fi Planul european de luptă împotriva cancerului;

| R. | întrucât, în statele membre cu piețe mici, medicamentele utilizate pentru tratarea bolilor rare sunt adesea indisponibile sau sunt disponibile numai la prețuri considerabil mai ridicate decât pe piețele mai mari; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în statele membre cu piețe mici, medicamentele utilizate pentru tratarea bolilor rare sunt adesea indisponibile sau sunt disponibile numai la prețuri considerabil mai ridicate decât pe piețele mai mari;

| S. | întrucât pandemia de COVID-19 a evidențiat importanța unei piețe interne care funcționează fără probleme și a unor lanțuri de aprovizionare solide pentru medicamente și echipamente medicale; întrucât este nevoie de un dialog european cu privire la modul în care se poate asigura acest lucru; |
| --- | --- |

S.

întrucât pandemia de COVID-19 a evidențiat importanța unei piețe interne care funcționează fără probleme și a unor lanțuri de aprovizionare solide pentru medicamente și echipamente medicale; întrucât este nevoie de un dialog european cu privire la modul în care se poate asigura acest lucru;

| T. | întrucât inițiativele necoordonate la nivel național, cum ar fi „stocarea excesivă” și sancțiunile, nu reprezintă soluția potrivită și ar putea conduce la un risc crescut de instalare a unor penurii de medicamente; |
| --- | --- |

T.

întrucât inițiativele necoordonate la nivel național, cum ar fi „stocarea excesivă” și sancțiunile, nu reprezintă soluția potrivită și ar putea conduce la un risc crescut de instalare a unor penurii de medicamente;

| U. | întrucât pierderea independenței europene în materie de sănătate este legată de transferul producției, 40 % dintre medicamentele finite comercializate în UE provenind din țări terțe; întrucât, deși Europa are o capacitate mare de producție, lanțul de aprovizionare depinde încă în mare măsură de subcontractanți din afara UE pentru producția de substanțe active, unde costul forței de muncă și standardele de mediu sunt adesea mai scăzute, 60 până la 80 % din principiile chimice active ale medicamentelor fiind produse în afara UE, în principal în China și India; întrucât, cu 30 de ani în urmă, această proporție era de 20 %; întrucât se presupune că aceste două țări produc 60 % din cantitatea totală de paracetamol la nivel mondial, 90 % din cea de penicilină și 50 % din cea de ibuprofen; întrucât, până în prezent, pentru medicamente și principiile active nu este necesară nicio etichetă sau etichetare obligatorie – vizibilă pentru pacienți/clienți – privind originea și țara de fabricație a acestora; întrucât accesul limitat la principiile active necesare pentru producția de medicamente generice este deosebit de problematică; întrucât întreruperea lanțului de aprovizionare la nivel mondial, ca urmare a pandemiei de COVID-19, a evidențiat și mai mult dependența UE față de țările terțe în sectorul sănătății; întrucât pandemia provocată de noul coronavirus a scos la iveală și o penurie de dispozitive medicale, produse medicale și echipamente de protecție; |
| --- | --- |

U.

întrucât pierderea independenței europene în materie de sănătate este legată de transferul producției, 40 % dintre medicamentele finite comercializate în UE provenind din țări terțe; întrucât, deși Europa are o capacitate mare de producție, lanțul de aprovizionare depinde încă în mare măsură de subcontractanți din afara UE pentru producția de substanțe active, unde costul forței de muncă și standardele de mediu sunt adesea mai scăzute, 60 până la 80 % din principiile chimice active ale medicamentelor fiind produse în afara UE, în principal în China și India; întrucât, cu 30 de ani în urmă, această proporție era de 20 %; întrucât se presupune că aceste două țări produc 60 % din cantitatea totală de paracetamol la nivel mondial, 90 % din cea de penicilină și 50 % din cea de ibuprofen; întrucât, până în prezent, pentru medicamente și principiile active nu este necesară nicio etichetă sau etichetare obligatorie – vizibilă pentru pacienți/clienți – privind originea și țara de fabricație a acestora; întrucât accesul limitat la principiile active necesare pentru producția de medicamente generice este deosebit de problematică; întrucât întreruperea lanțului de aprovizionare la nivel mondial, ca urmare a pandemiei de COVID-19, a evidențiat și mai mult dependența UE față de țările terțe în sectorul sănătății; întrucât pandemia provocată de noul coronavirus a scos la iveală și o penurie de dispozitive medicale, produse medicale și echipamente de protecție;

| V. | întrucât UE dispune în continuare de o industrie farmaceutică puternică, în special în domeniul inovației, și este cel mai mare exportator de produse farmaceutice din lume, în cadrul unui comerț mondial cu produse farmaceutice; întrucât aprovizionarea cu medicamente generice la un cost mai redus, care implică producția în afara UE, permite punerea la dispoziție de medicamente la un preț abordabil, ceea ce are o incidență asupra bugetelor de asistență medicală ale statelor membre și asupra accesului pacienților; |
| --- | --- |

V.

întrucât UE dispune în continuare de o industrie farmaceutică puternică, în special în domeniul inovației, și este cel mai mare exportator de produse farmaceutice din lume, în cadrul unui comerț mondial cu produse farmaceutice; întrucât aprovizionarea cu medicamente generice la un cost mai redus, care implică producția în afara UE, permite punerea la dispoziție de medicamente la un preț abordabil, ceea ce are o incidență asupra bugetelor de asistență medicală ale statelor membre și asupra accesului pacienților;

| W. | întrucât, ca o consecință a crizei sanitare provocate de pandemia de COVID-19, UE se va confrunta cu o criză economică care va avea repercusiuni asupra penuriei de medicamente și asupra competitivității industriei sale farmaceutice; |
| --- | --- |

W.

întrucât, ca o consecință a crizei sanitare provocate de pandemia de COVID-19, UE se va confrunta cu o criză economică care va avea repercusiuni asupra penuriei de medicamente și asupra competitivității industriei sale farmaceutice;

| X. | întrucât este important, în egală măsură, să se protejeze și să se încurajeze siturile de producție existente în UE, precum și să se consolideze peisajul european în domeniul cercetării; |
| --- | --- |

X.

întrucât este important, în egală măsură, să se protejeze și să se încurajeze siturile de producție existente în UE, precum și să se consolideze peisajul european în domeniul cercetării;

| Y. | întrucât cererea tot mai ridicată, asociată cu presiunea asupra prețurilor, antrenează concentrarea ofertei de principii active, reducerea numărului de producători de substanțe chimice și lipsa unor soluții alternative în caz de probleme, așa cum a reieșit din criza actuală COVID-19; |
| --- | --- |

Y.

întrucât cererea tot mai ridicată, asociată cu presiunea asupra prețurilor, antrenează concentrarea ofertei de principii active, reducerea numărului de producători de substanțe chimice și lipsa unor soluții alternative în caz de probleme, așa cum a reieșit din criza actuală COVID-19;

| Z. | întrucât stocurile de medicamente de interes terapeutic major și de medicamente de interes sanitar și strategic sunt insuficiente, principiile active sunt ieftine și ușor de produs, iar medicamentele mature, care sunt esențiale pentru sănătatea publică, sunt deosebit de limitate; întrucât întreprinderile farmaceutice lucrează după principiul „exact la timp”, ceea ce îi poate face pe producători vulnerabili la șocurile în materie de cerere acolo unde există întreruperi neprevăzute ale producției și ale lanțului de aprovizionare, precum și fluctuațiilor ale cererii pe piață; |
| --- | --- |

Z.

întrucât stocurile de medicamente de interes terapeutic major și de medicamente de interes sanitar și strategic sunt insuficiente, principiile active sunt ieftine și ușor de produs, iar medicamentele mature, care sunt esențiale pentru sănătatea publică, sunt deosebit de limitate; întrucât întreprinderile farmaceutice lucrează după principiul „exact la timp”, ceea ce îi poate face pe producători vulnerabili la șocurile în materie de cerere acolo unde există întreruperi neprevăzute ale producției și ale lanțului de aprovizionare, precum și fluctuațiilor ale cererii pe piață;

| AA. | întrucât stabilirea diferențiată a prețurilor între statele membre facilitează „exporturile paralele” către țările în care medicamentul este vândut mai scump; întrucât exporturile paralele pot provoca, în unele cazuri, drept consecință involuntară, întreruperi ale aprovizionării în statele membre, generând astfel dezechilibre pe piață; întrucât, în rezoluția sa din 2 martie 2017, Parlamentul a invitat Comisia și Consiliul să evalueze impactul comerțului paralel și al cotelor de aprovizionare; |
| --- | --- |

AA.

întrucât stabilirea diferențiată a prețurilor între statele membre facilitează „exporturile paralele” către țările în care medicamentul este vândut mai scump; întrucât exporturile paralele pot provoca, în unele cazuri, drept consecință involuntară, întreruperi ale aprovizionării în statele membre, generând astfel dezechilibre pe piață; întrucât, în rezoluția sa din 2 martie 2017, Parlamentul a invitat Comisia și Consiliul să evalueze impactul comerțului paralel și al cotelor de aprovizionare;

| AB. | întrucât stocarea necorespunzătoare practicată de unele state membre, în lipsa unei coordonări eficace la nivelul Uniunii, provoacă dezechilibre pe piață, agravează penuria de medicamente și limitează accesul pacienților la tratamente în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

AB.

întrucât stocarea necorespunzătoare practicată de unele state membre, în lipsa unei coordonări eficace la nivelul Uniunii, provoacă dezechilibre pe piață, agravează penuria de medicamente și limitează accesul pacienților la tratamente în întreaga Uniune;

| AC. | întrucât măsurile necoordonate la nivel național s-au dovedit a fi ineficace pentru a combate criza provocată de pandemia de COVID-19 și întrucât sunt necesare o coordonare și un dialog la nivel paneuropean; |
| --- | --- |

AC.

întrucât măsurile necoordonate la nivel național s-au dovedit a fi ineficace pentru a combate criza provocată de pandemia de COVID-19 și întrucât sunt necesare o coordonare și un dialog la nivel paneuropean;

| AD. | întrucât pandemia de Covid-19 a evidențiat caracterul vital al coordonării dintre instituțiile UE, autoritățile de reglementare și experții în materie de aprovizionare cu produse farmaceutice, pentru a se putea răspunde crizelor sanitare și întreruperilor aprovizionării, cum ar fi penuriile de medicamente; întrucât pandemia a demonstrat, de asemenea, importanța unei coordonări între politicile și serviciile UE, pentru a reacționa prompt și eficient la situațiile de urgență, precum și pentru a evita penuriile de medicamente și a le atenua, în cazul în care se acestea produc; |
| --- | --- |

AD.

întrucât pandemia de Covid-19 a evidențiat caracterul vital al coordonării dintre instituțiile UE, autoritățile de reglementare și experții în materie de aprovizionare cu produse farmaceutice, pentru a se putea răspunde crizelor sanitare și întreruperilor aprovizionării, cum ar fi penuriile de medicamente; întrucât pandemia a demonstrat, de asemenea, importanța unei coordonări între politicile și serviciile UE, pentru a reacționa prompt și eficient la situațiile de urgență, precum și pentru a evita penuriile de medicamente și a le atenua, în cazul în care se acestea produc;

| AE. | întrucât un număr tot mai mare de state membre încearcă să creeze stocuri naționale de consumabile medicale, iar creșterea ulterioară a cererii ca urmare a acestui fapt ar depăși previziunile actuale ale cererii pe baza nevoilor epidemiologice; întrucât o explozie bruscă și amplă a cererii poate pune presiuni considerabile asupra furnizorilor și poate genera probleme în satisfacerea cererii în alte țări; |
| --- | --- |

AE.

întrucât un număr tot mai mare de state membre încearcă să creeze stocuri naționale de consumabile medicale, iar creșterea ulterioară a cererii ca urmare a acestui fapt ar depăși previziunile actuale ale cererii pe baza nevoilor epidemiologice; întrucât o explozie bruscă și amplă a cererii poate pune presiuni considerabile asupra furnizorilor și poate genera probleme în satisfacerea cererii în alte țări;

| AF. | întrucât criza financiară din 2009 a obligat țările europene să introducă măsuri de limitare a costurilor nesustenabile – cum ar fi mecanisme de recuperare și mecanisme ineficiente de achiziții – pentru a reduce cheltuielile cu produsele farmaceutice, ceea ce a condus la retrageri de produse și întreprinderi de pe piață; |
| --- | --- |

AF.

întrucât criza financiară din 2009 a obligat țările europene să introducă măsuri de limitare a costurilor nesustenabile – cum ar fi mecanisme de recuperare și mecanisme ineficiente de achiziții – pentru a reduce cheltuielile cu produsele farmaceutice, ceea ce a condus la retrageri de produse și întreprinderi de pe piață;

| AG. | întrucât există constrângeri legate de lipsa de armonizare a normelor între statele membre, care împiedică circulația medicamentelor în cadrul pieței unice; |
| --- | --- |

AG.

întrucât există constrângeri legate de lipsa de armonizare a normelor între statele membre, care împiedică circulația medicamentelor în cadrul pieței unice;

| AH. | întrucât starea de urgență provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat riscul crescut al încercărilor de a dobândi capacități de asistență medicală prin intermediul investițiilor străine directe și nevoia de a menține și a intensifica partajarea unor astfel de capacități valoroase pe piața unică; |
| --- | --- |

AH.

întrucât starea de urgență provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat riscul crescut al încercărilor de a dobândi capacități de asistență medicală prin intermediul investițiilor străine directe și nevoia de a menține și a intensifica partajarea unor astfel de capacități valoroase pe piața unică;

| AI. | întrucât o industrie farmaceutică puternică, inovatoare și competitivă în Europa este în interesul vital al UE și al statelor membre ale acesteia; |
| --- | --- |

AI.

întrucât o industrie farmaceutică puternică, inovatoare și competitivă în Europa este în interesul vital al UE și al statelor membre ale acesteia;

| AJ. | întrucât industria farmaceutică are nevoie de cadrul juridic corespunzător pentru a desfășura activități de cercetare, a dezvolta și produce produse farmaceutice în cadrul UE; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât industria farmaceutică are nevoie de cadrul juridic corespunzător pentru a desfășura activități de cercetare, a dezvolta și produce produse farmaceutice în cadrul UE;

| AK. | întrucât protecția brevetelor reprezintă un cadru juridic important pentru inovările din domeniul farmaceutic, deoarece le oferă întreprinderilor stimulente financiare care le permit să acopere costurile legate de cercetare și dezvoltare (C-D) de noi medicamente; |
| --- | --- |

AK.

întrucât protecția brevetelor reprezintă un cadru juridic important pentru inovările din domeniul farmaceutic, deoarece le oferă întreprinderilor stimulente financiare care le permit să acopere costurile legate de cercetare și dezvoltare (C-D) de noi medicamente;

| AL. | întrucât statele membre au dreptul să stabilească și alte condiții pentru acordarea de licențe obligatorii și să determine în ce împrejurări se poate considera că există o urgență națională; |
| --- | --- |

AL.

întrucât statele membre au dreptul să stabilească și alte condiții pentru acordarea de licențe obligatorii și să determine în ce împrejurări se poate considera că există o urgență națională;

| AM. | întrucât mecanismele de notificare în timp util a penuriei de medicamente către operatorii din cadrul lanțului de aprovizionare și, în special, către farmaciști sunt în prezent foarte fragmentate în statele membre; întrucât acest lucru ar putea împiedica monitorizarea și comunicarea adecvată între autoritățile din statele membre privind penuria de medicamente; |
| --- | --- |

AM.

întrucât mecanismele de notificare în timp util a penuriei de medicamente către operatorii din cadrul lanțului de aprovizionare și, în special, către farmaciști sunt în prezent foarte fragmentate în statele membre; întrucât acest lucru ar putea împiedica monitorizarea și comunicarea adecvată între autoritățile din statele membre privind penuria de medicamente;

| AN. | întrucât articolul 81 din Directiva 2001/83/CE prevede măsuri de prevenire a penuriei sau a problemelor de distribuție a medicamentelor în statele membre; Întrucât Comisia a emis orientări pentru o aprovizionare optimă și rațională cu medicamente în scopul de a se evita o eventuală penurie pe durata pandemiei de COVID-19; întrucât, în aceste orientări, Comisia recunoaște că nicio țară nu este autosuficientă nici în ceea ce privește materii prime, principiile active, nici produsele intermediare sau medicamentele finite necesare pentru buna funcționare a sistemului sanitar; |
| --- | --- |

AN.

întrucât articolul 81 din Directiva 2001/83/CE prevede măsuri de prevenire a penuriei sau a problemelor de distribuție a medicamentelor în statele membre; Întrucât Comisia a emis orientări pentru o aprovizionare optimă și rațională cu medicamente în scopul de a se evita o eventuală penurie pe durata pandemiei de COVID-19; întrucât, în aceste orientări, Comisia recunoaște că nicio țară nu este autosuficientă nici în ceea ce privește materii prime, principiile active, nici produsele intermediare sau medicamentele finite necesare pentru buna funcționare a sistemului sanitar;

| AO. | întrucât, potrivit Comisiei, reacția statelor membre la criza provocată de pandemia de COVID-19 a implicat o creștere semnificativă atât a producției de principii active, cât și de medicamente în UE, fiind nevoie de o reorganizare a lanțurilor de aprovizionare și a liniilor de producție; întrucât, în declarațiile sale făcute cu prilejul unei ședințe din 22 aprilie 2020 cu membrii Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (ENVI) din Parlamentul European, comisara Stella Kyriakides a evidențiat necesitatea de a crește producția de medicamente și nivelul de inovare în UE; întrucât toate laboratoarele farmaceutice mici și mijlocii constituie un bun prețios care trebuie păstrat și un teren propice pentru cercetare și descoperiri, care trebuie susținute, deoarece pot contribui la prevenirea crizelor de medicamente; |
| --- | --- |

AO.

întrucât, potrivit Comisiei, reacția statelor membre la criza provocată de pandemia de COVID-19 a implicat o creștere semnificativă atât a producției de principii active, cât și de medicamente în UE, fiind nevoie de o reorganizare a lanțurilor de aprovizionare și a liniilor de producție; întrucât, în declarațiile sale făcute cu prilejul unei ședințe din 22 aprilie 2020 cu membrii Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (ENVI) din Parlamentul European, comisara Stella Kyriakides a evidențiat necesitatea de a crește producția de medicamente și nivelul de inovare în UE; întrucât toate laboratoarele farmaceutice mici și mijlocii constituie un bun prețios care trebuie păstrat și un teren propice pentru cercetare și descoperiri, care trebuie susținute, deoarece pot contribui la prevenirea crizelor de medicamente;

| AP. | întrucât Parlamentul, în Rezoluția sa din 8 martie 2011 (13), și Consiliul, în concluziile sale din 13 septembrie 2010, au subliniat necesitatea de a introduce o procedură comună pentru achizițiile comune de contramăsuri medicale, în special de vaccinuri pandemice; întrucât Decizia nr. 1082/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului (14) încurajează statele membre să ia parte la procedurile de achiziții publice comune, cu condiția ca aceste proceduri să fie precedate de un contract de achiziții publice comune semnat de statele membre participante; |
| --- | --- |

AP.

întrucât Parlamentul, în Rezoluția sa din 8 martie 2011 (13), și Consiliul, în concluziile sale din 13 septembrie 2010, au subliniat necesitatea de a introduce o procedură comună pentru achizițiile comune de contramăsuri medicale, în special de vaccinuri pandemice; întrucât Decizia nr. 1082/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului (14) încurajează statele membre să ia parte la procedurile de achiziții publice comune, cu condiția ca aceste proceduri să fie precedate de un contract de achiziții publice comune semnat de statele membre participante;

| AQ. | întrucât Comisia și-a anunțat intenția de a publica, până la sfârșitul anului 2020, recomandări pentru o viitoare strategie farmaceutică a UE; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât Comisia și-a anunțat intenția de a publica, până la sfârșitul anului 2020, recomandări pentru o viitoare strategie farmaceutică a UE;

| AR. | întrucât gestionarea transporturilor și a logisticii are o importanță crucială pentru furnizarea de medicamente, produse farmaceutice, echipamente medicale, echipamente individuale de protecție, alte consumabile medicale și materii prime, având în vedere mai ales gradul tot mai mare de complexitate a lanțului de transport; întrucât este important să existe „culoare verzi” eficiente, cu benzi rapide, pentru a asigura circulația liberă a medicamentelor, reducând barierele administrative și facilitând accesul la serviciile de transport; |
| --- | --- |

AR.

întrucât gestionarea transporturilor și a logisticii are o importanță crucială pentru furnizarea de medicamente, produse farmaceutice, echipamente medicale, echipamente individuale de protecție, alte consumabile medicale și materii prime, având în vedere mai ales gradul tot mai mare de complexitate a lanțului de transport; întrucât este important să existe „culoare verzi” eficiente, cu benzi rapide, pentru a asigura circulația liberă a medicamentelor, reducând barierele administrative și facilitând accesul la serviciile de transport;

| AS. | întrucât ar trebui să se garanteze standarde de siguranță ridicate și menținerea unor condiții de muncă decente pentru lucrători; întrucât reglementările farmaceutice ar trebui să asigure calitatea, cantitatea, siguranța și eficiența aprovizionării cu medicamente între statele membre; |
| --- | --- |

AS.

întrucât ar trebui să se garanteze standarde de siguranță ridicate și menținerea unor condiții de muncă decente pentru lucrători; întrucât reglementările farmaceutice ar trebui să asigure calitatea, cantitatea, siguranța și eficiența aprovizionării cu medicamente între statele membre;

| AT. | întrucât pacienții se bazează pe un acces echitabil și eficient la medicamente, în cadrul unei piețe unice durabile, competitive, cu surse multiple, și funcționale, care include spațiul european unic al transporturilor; |
| --- | --- |

AT.

întrucât pacienții se bazează pe un acces echitabil și eficient la medicamente, în cadrul unei piețe unice durabile, competitive, cu surse multiple, și funcționale, care include spațiul european unic al transporturilor;

| AU. | întrucât epidemia de COVID-19 a evidențiat faptul că circulația medicamentelor, în interiorul Uniunii și în afara acesteia, este esențială pentru depășirea constrângerilor existente și acordarea de prioritate circulației mărfurilor de primă necesitate; |
| --- | --- |

AU.

întrucât epidemia de COVID-19 a evidențiat faptul că circulația medicamentelor, în interiorul Uniunii și în afara acesteia, este esențială pentru depășirea constrângerilor existente și acordarea de prioritate circulației mărfurilor de primă necesitate;

| AV. | întrucât trebuie să se evite agravarea situației socioeconomice și a condițiilor de viață ale cetățenilor vulnerabili din cauza epidemiei de COVID-19, |
| --- | --- |

AV.

întrucât trebuie să se evite agravarea situației socioeconomice și a condițiilor de viață ale cetățenilor vulnerabili din cauza epidemiei de COVID-19,

| AW. | întrucât schimbările climatice reprezintă unul dintre factorii care stau la baza răspândirii epidemiilor, precum și a extinderii lor geografice și a impactului, împreună cu globalizarea, urbanizarea și mobilitatea crescută; întrucât supravegherea europeană a fost consolidată pentru bolile cu transmitere prin vectori cum ar fi malaria, denga, Chikungunya, Zika și virusul West Nile; |
| --- | --- |

AW.

întrucât schimbările climatice reprezintă unul dintre factorii care stau la baza răspândirii epidemiilor, precum și a extinderii lor geografice și a impactului, împreună cu globalizarea, urbanizarea și mobilitatea crescută; întrucât supravegherea europeană a fost consolidată pentru bolile cu transmitere prin vectori cum ar fi malaria, denga, Chikungunya, Zika și virusul West Nile;

| AX. | întrucât există o legătură din ce în ce mai strânsă între distrugerea biodiversității, comerțul ilegal cu specii sălbatice de faună și floră, proliferarea habitatelor artificiale și degradarea zonelor naturale cu o mare densitate umană, precum și metodele nesustenabile de producție alimentară și răspândirea zoonozelor, care permit agenților patogeni de origine animală să ajungă la oameni și să se răspândească rapid; întrucât biodiversitatea constituie o sursă importantă pentru medicamentele existente și pentru potențiala dezvoltare viitoare de medicamente, |
| --- | --- |

AX.

întrucât există o legătură din ce în ce mai strânsă între distrugerea biodiversității, comerțul ilegal cu specii sălbatice de faună și floră, proliferarea habitatelor artificiale și degradarea zonelor naturale cu o mare densitate umană, precum și metodele nesustenabile de producție alimentară și răspândirea zoonozelor, care permit agenților patogeni de origine animală să ajungă la oameni și să se răspândească rapid; întrucât biodiversitatea constituie o sursă importantă pentru medicamentele existente și pentru potențiala dezvoltare viitoare de medicamente,

| 1. | subliniază că este absolut necesar, din punct de vedere geostrategic, ca Uniunea să-și recâștige independența în materie de îngrijiri de sănătate, să asigure rapid și eficient aprovizionarea sa cu medicamente, echipamente medicale, dispozitive medicale, substanțe active, instrumente de diagnosticare și vaccinuri la prețuri accesibile și să prevină penuriile în aceste domenii, acordând prioritate interesului și siguranței pacienților; subliniază că este important să se garanteze că toate statele membre dispun de un acces echitabil la lanțul de aprovizionare; evidențiază, în acest sens, că industria farmaceutică a Uniunii trebuie să dispună de un lanț de aprovizionare diversificat și de un plan de atenuare a riscurilor în cazul penuriei de medicamente, pentru a putea gestiona toate vulnerabilitate și riscurile cu care s-ar putea confrunta lanțul său de aprovizionare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că, dacă statele membre sunt responsabile de definirea și organizarea politicilor lor în domeniul sănătății, Uniunea este responsabilă de legislația din domeniul farmaceutic, precum și de diverse politici în materie de sănătate publică și că este de datoria sa să coordoneze și să completeze măsurile naționale pentru a garanta accesul la servicii de sănătate accesibile și de înaltă calitate pentru toți cetățenii și rezidenții UE; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că este important ca interesele și siguranța pacienților să se afle întotdeauna în centrul politicilor de sănătate, fără a face nicio discriminare în ceea ce privește accesul la medicamente și tratamente, precum și necesitatea unei cooperări și coordonări mai strânse între statele membre și a facilitării schimbului de bune practici; evidențiază potențialele efecte negative ale penuriei de medicamente și echipamente medicale asupra pacienților; invită Comisia și statele membre să colaboreze îndeaproape pentru a proteja reziliența și sustenabilitatea lanțului de asistență medicală și să asigure disponibilitatea continuă a medicamentelor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că penuria de medicamente reprezintă o amenințare gravă la adresa dreptului la tratamente medicale esențiale pentru pacienții din UE, generând inegalități între pacienți în funcție de țara de reședință a acestora și creând o posibilă perturbare a pieței unice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că este important să existe o definiție armonizată la nivel european a conceptelor de „penurie”, „tensiune”, „întreruperi ale aprovizionării”, „epuizare a stocurilor” și „stocare excesivă”; invită Comisia să elaboreze aceste definiții armonizate în strânsă cooperare cu statele membre și cu toate părțile interesate relevante, inclusiv cu organizațiile de pacienți; invită Comisia, în special, să consolideze definiția conceptului de „penurie” propusă în 2019 și grupul operativ comun al Agenției Europene pentru Medicamente (EMA) și al Rețelei directorilor agențiilor pentru medicamente (DAM); invită Comisia să facă o distincție între „medicamentele de interes terapeutic major”, și anume medicamentele pentru care întreruperea tratamentului poate pune în pericol prognosticul vital al pacienților pe termen scurt sau mediu sau poate reduce în mod semnificativ șansele pacientului în ceea ce privește potențialul progresiv al bolii sau pentru care nu există alternative terapeutice adecvate disponibile în cantitate suficientă, și „medicamentele de interes sanitar și strategic”, pentru care întreruperea tratamentului reprezintă o amenințare imediată la adresa vieții pacientului; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că este esențial să se analizeze și să se combată cauzele profunde și multifactoriale ale penuriei de medicamente; salută, în acest context, cererea de oferte lansată de Comisie pentru un studiu privind cauzele penuriei de medicamente în Uniune și solicită publicarea studiului până la sfârșitul anului; solicită, cu toate acestea, realizarea unui alt studiu privind impactul penuriei de medicamente asupra îngrijirii, tratamentului și sănătății pacientului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia să propună acțiuni ambițioase și concrete pentru a aborda aceste aspecte în strategia sa farmaceutică planificată; invită Comisia să includă măsuri pentru sectorul farmaceutic în propunerea de lege din 2021 privind efectuarea de întreprinderi a verificărilor necesare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută propunerea Comisiei privind un nou program european în domeniul sănătății (EU4Health) și faptul că unul dintre obiectivele declarate este promovarea disponibilității și accesibilității medicamentelor și a echipamentelor medicale; solicită o acțiune comună pentru prevenirea penuriei de medicamente, care să fie finanțată de viitorul program în domeniul sănătății; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește că penuria de medicamente reprezintă o provocare la nivel mondial; subliniază că țările în curs de dezvoltare, și anume mai multe țări africane, sunt cele mai afectate de această penurie; îndeamnă ca accesul la medicamente în țările în curs de dezvoltare să fie abordat într-un context mai larg în cadrul OMS; invită Comisia și statele membre să își intensifice sprijinul față de țările în curs de dezvoltare, în special prin intermediul rezervei strategice rescEU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază dreptul fundamental al tuturor persoanelor la un nivel de trai adecvat pentru sănătatea și bunăstarea proprie și a familiilor lor, astfel cum este consacrat la articolul 25 din Declarația Universală a Drepturilor Omului; reamintește, în acest sens, că Uniunea s-a angajat, în toate politicile și activitățile sale, să asigure un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, în conformitate cu articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și cu principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării, cu respectarea deplină a angajamentelor internaționale, în special a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și a obiectivului de dezvoltare durabilă nr. 3 – „Asigurarea unei vieți sănătoase și promovarea bunăstării tuturor, la orice vârstă”; |
| --- | --- |

10.

Asigurarea aprovizionării în interesul pacienților, garantarea accesului la tratamente medicale pentru toți pacienții din UE și recâștigarea independenței Uniunii în materie de sănătate

| 11. | reamintește faptul că penuria de medicamente are un impact direct asupra sănătății, siguranței și continuării tratamentului pacienților; subliniază că printre consecințele penuriei de medicamente asupra pacienților se numără: evoluția bolii și/sau agravarea simptomelor ca urmare a unei întârzieri în administrarea tratamentului, a unei transmiteri evitabile a bolilor infecțioase, a unui risc crescut de expunere la medicamente falsificate și a unei suferințe psihologice importante pentru pacienți și familiile acestora; reamintește că niciun stat membru nu este autonom în ceea ce privește materiile prime, intermediarii, principiile active și medicamentele finite necesare pentru garantarea bunei funcționări a sistemului său de sănătate; |
| --- | --- |

11.

| 12. | constată că riscurile sunt deosebit de ridicate pentru persoanele vulnerabile, cum ar fi copiii, persoanele în vârstă, femeile însărcinate, persoanele cu dizabilități, pacienții cu boli cronice sau cancer sau care sunt internați în secțiile de terapie intensivă (ATI); |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește penuria de medicamente hormonale pentru femei utilizate pentru contracepție și pentru terapia de substituție hormonală (TSH); constată cu îngrijorare amenințările pe care aceste penurii le reprezintă pentru sănătatea și drepturile sexuale și reproductive ale femeilor și fetelor; subliniază importanța îmbunătățirii controlului și a gestionării producției, stocării și comercializării acestor medicamente pentru a asigura continuitatea în lanțurile de aprovizionare, stabilirea unor prețuri echitabile și disponibilitatea pentru femei; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că, în mai multe state membre, un preț mai ridicat al medicamentului înlocuitor propus pacientului, o rată mai mică de rambursare sau lipsa rambursării constituie obstacole importante în calea accesului la medicamente pentru persoanele cu venituri scăzute sau cele care suferă de afecțiuni cronice; solicită statelor membre ca, în cazul unei penurii de medicamente, să garanteze accesul la un medicament înlocuitor la un preț echivalent sau care face obiectul unei rambursări similare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia să includă în statisticile UE referitoare la venit și la condițiile de viață (EU-SILC) date privind necesitățile nesatisfăcute cu privire la accesul la medicamente, deoarece accesul la medicamente nu este măsurat în prezent în EU-SILC; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia și statele membre să ia rapid măsurile necesare pentru a asigura securitatea aprovizionării cu produse medicale, să reducă dependența UE față de țări terțe și să sprijine fabricarea farmaceutică la nivel local, pentru medicamente de interes terapeutic major, acordând prioritate medicamentelor de importanță strategică pentru sănătate, în strânsă cooperare cu statele membre; invită Comisia și statele membre să elaboreze, cu ajutorul părților interesate relevante, o hartă a siturilor de producție ale Uniunii în țările terțe și o hartă evolutivă, care să fie utilizată ca referință, a siturilor de producție existente și potențiale din UE, pentru a putea susține, moderniza și consolida capacitățile acestora, acolo unde este necesar, posibil și viabil; subliniază că este important ca industria farmaceutică să aibă capacitatea de a face față creșterii bruște a cererii în situații critice; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia să abordeze aspectele legate de disponibilitatea, accesibilitatea și prețul abordabil al medicamentelor, de cooperarea între autoritățile de reglementare naționale și de dependența Uniunii față de țările terțe pentru capacitatea de producție, aprovizionarea cu principii active și materiale de start în viitoarele sale strategii în domeniul farmaceutic și industrial; consideră că aceste strategii trebuie să includă măsuri de reglementare și să încurajeze producția de principii active și de medicamente esențiale în Europa, pentru a face în așa fel încât medicamentele să fie disponibile, abordabile, durabile și accesibile tuturor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia să facă din penuria de medicamente unul dintre pilonii viitoarei strategii farmaceutice și să creeze un forum farmaceutic, supravegheat de EMA, care să reunească factori de decizie, autorități de reglementare, contribuabili, organizații ale pacienților și ale consumatorilor, reprezentanți ai industriei și alte părți interesate relevante din lanțul de aprovizionare cu servicii medicale pentru a preveni penuriile, a aborda aspectele legate de sustenabilitatea sectorului farmaceutic și a asigura competitivitatea industriei farmaceutice europene; solicită, în special, Comisiei să consolideze în continuare dialogul cu părțile interesate relevante și cu actorii internaționali pentru a evalua noile tratamente și vaccinuri, și cu AEM pentru a găsi modalități pentru a alinia rapid evaluările științifice între agențiile naționale, inclusiv în ceea ce privește colaborarea în etapa de evaluare prealabilă, înainte de a pune la dispoziție date clinice esențiale, în ceea ce privește alinierea generării datelor după aprobare și în ceea ce privește abordările flexibile privind creșterea producției de tratamente și vaccinuri; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită Comisiei să se asigure că strategia sa farmaceutică conține garanții pentru combaterea, oriunde în circuitul medicamentelor, a practicilor comerciale inadmisibile care ar putea submina transparența și relațiile echilibrate între diferitele entități publice și private implicate direct sau indirect în îndeplinirea serviciului public esențial care constă în asigurarea accesului la medicamente; |
| --- | --- |

19.

| 20. | îndeamnă Comisia și statele membre, dacă este necesar pentru interesul public, să ia în considerare adoptarea de măsuri și de stimulente financiare, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat și cu politicile sustenabile, în schimbul angajamentelor, pentru a proteja baza industrială farmaceutică solidă a Europei și a încuraja industria să își implanteze activitățile în Europa, de la producția de principii active, la fabricarea, ambalarea și distribuția medicamentelor; îndeamnă statele membre să protejeze operațiunile existente, de exemplu prin recompensarea investițiilor în calitatea medicamentelor și în securitatea aprovizionării; reamintește interesul strategic al acestei industrii și importanța investițiilor în întreprinderile europene în vederea diversificării resurselor și a încurajării dezvoltării tehnologiilor de producție inovatoare, care pot să sporească capacitatea de adaptare a unor întregi linii de producție; reamintește că orice finanțare publică trebuie să fie condiționată de deplina transparență și trasabilitate a investițiilor, de obligațiile de furnizare pe piața europeană și de facilitarea celui mai bun rezultat pentru pacienți, inclusiv în ceea ce privește accesibilitatea și prețul abordabil al medicamentelor fabricate; |
| --- | --- |

20.

| 21. | îndeamnă Comisia și statele membre să instituie cadrul economic adecvat pentru a asigura și a moderniza capacitățile existente de producție a medicamentelor, a tehnologiei și principiilor active în Europa, de exemplu prin recompensarea investițiilor în calitatea medicamentelor și în securitatea aprovizionării; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că sectorul farmaceutic rămâne un pilon industrial important, precum și o forță motrice pentru crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

22.

| 23. | consideră că Pactul verde european reprezintă o oportunitate majoră de a încuraja producătorii de medicamente să participe la planul de redresare ecologică printr-o activitate de producție care respectă standardele de mediu și ecologice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că o repatriere completă a lanțurilor de aprovizionare medicală ar putea să nu fie posibilă într-o economie globală; invită Comisia, statele membre și partenerii multilaterali ai UE, în special OMS și OMC, să stabilească un cadru internațional pentru a asigura calitatea și integritatea lanțurilor de aprovizionare globale, pentru a limita recurgerea la măsuri protecționiste dăunătoare, susținând, în același timp, cele mai înalte standarde de muncă și de mediu în producția la nivel mondial; invită Comisia, în acest context, să includă în noua strategie farmaceutică măsuri pentru a face față oricărei perturbări a lanțurilor de aprovizionare mondiale; invită Comisia să abordeze aspectele legate de aprovizionarea cu medicamente, inclusiv în contextul viitoarei revizuiri a politicii comerciale; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ia act de faptul că, pentru anumite medicamente biologice, cum ar fi cele derivate din sânge și plasmă, acordarea posibilității ca Europa să își sporească capacitatea de a recolta sânge și plasmă va avea un rol esențial în reducerea dependenței sale de importurile de plasmă din țări terțe; solicită Comisiei să accelereze revizuirea legislației în domeniul sângelui uman, a țesuturilor și a celulelor umane (Directiva 2002/98/CE (15) și Directiva 2004/23/CE (16)) pentru a reduce riscul de penurie a acestor medicamente esențiale pentru salvarea de vieți; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că articolele 81 și 23a din Directiva 2001/83/CE au prevăzut obligații generale privind aprovizionarea cu medicamente, care trebuie îndeplinite de titularii autorizațiilor de introducere pe piață și de distribuitori, precum și o obligație de notificare care le revine titularilor autorizațiilor de introducere pe piață în cazul unei întreruperi temporare sau permanente a aprovizionării; regretă, cu toate acestea, disparitățile constatate de Comisie în ceea ce privește transpunerea acestor obligații în legislațiile naționale; solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că titularii autorizațiilor de introducere pe piață și distribuitorii angro respectă cerințele prevăzute în Directiva 2001/83/CE pentru a asigura furnizările corespunzătoare și neîntrerupte de medicamente; solicită Comisiei să clarifice mai bine obligațiile titularilor autorizațiilor de introducere pe piață în temeiul Directivei 2001/83/CE și evidențiază necesitatea de a se asigura că aceștia semnalează penuriile de medicamente în termenele stabilite; subliniază că este necesar să se aplice sancțiuni disuasive și proporționale în cazul nerespectării acestor obligații legale, în conformitate cu cadrul legislativ existent; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia și statele membre să aibă în vedere punerea în aplicare a unor planuri armonizate de prevenire și de gestionare a penuriilor, care să impună industriei farmaceutice să identifice medicamentele de interes terapeutic major pentru care ar trebui luate măsuri de prevenire și de remediere pentru a evita sau a atenua orice întrerupere din cadrul lanțului de aprovizionare; subliniază că aceste planuri ar trebui să includă soluții pentru depozitarea strategică a medicamentelor, pentru a asigura aprovizionarea pe o perioadă rezonabilă de timp, și mecanisme de comunicare transparente și permanente, prin care pacienții și profesioniștii din domeniul sănătății să poată raporta și anticipa penuriile; îndeamnă Comisia să dezvolte orientări pentru a se asigura că inițiativele la nivel național privind constituirea de stocuri sunt proporționale cu nevoile și nu creează consecințe nedorite în alte state membre; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ia act de faptul că securitatea aprovizionării este un element esențial în combaterea penuriei de medicamente și ar trebui utilizată ca un criteriu calitativ în contextul piețelor de distribuție urbană și al procedurilor de ofertare referitoare la medicamente, așa cum se recomandă la articolul 67 din Directiva 2014/24/UE; subliniază importanța ofertelor diversificate și a practicilor în materie de achiziții publice pentru produsele farmaceutice; îndeamnă Comisia, în contextul Directivei 2014/24/UE, să propună rapid orientări pentru statele membre, în special cu privire la cel mai bun mod de punere în aplicare a criteriilor ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic, fără a se limita doar la criteriul prețului scăzut; propune ca investițiile în producția de substanțe active și de medicamente finite în UE să fie, de asemenea, reținute ca un criteriu, la fel ca și numărul și amplasarea siturilor de producție, fiabilitatea aprovizionării, reinvestirea beneficiilor în cercetare și dezvoltare și aplicarea standardelor sociale, de mediu, etice și de calitate; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ia act de faptul că licitațiile cu un singur câștigător și/sau un singur sit de producție a substanței de bază pot constitui un factor de fragilitate în caz de întrerupere a aprovizionării; invită Comisia și statele membre să aibă în vedere instituirea de sisteme de licitație care să permită selectarea mai multor câștigători, inclusiv a unor câștigători care au prezentat o ofertă comună, concentrând producția în Uniune și garantând cel puțin două surse diferite pentru substanțele de bază, pentru a menține concurența pe piață și pentru a reduce riscul de penurie, asigurând, în același timp, un tratament de calitate și la un preț abordabil pentru pacienți; solicită, în acest scop, Comisiei să analizeze posibilitatea de a crea un cadru legislativ care să încurajeze și să permită sistemelor de sănătate să lanseze licitații care să recompenseze societățile farmaceutice care garantează aprovizionarea cu produse farmaceutice în condiții dificile; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită Comisia și statele membre să analizeze posibilitatea de a crea una sau mai multe instituții farmaceutice europene non-profit și de interes general, capabile să producă medicamente prioritare de interes sanitar și strategic pentru îngrijirile de sănătate, în absența unei producții industriale existente, pentru a completa și garanta securitatea aprovizionării și pentru a preveni eventualele penurii de medicamente în caz de urgență; reamintește rolul esențial pe care îl pot juca noile tehnologii, digitalizarea și inteligența artificială, permițând cercetătorilor din laboratoarele europene să lucreze în rețea și să își împărtășească obiectivele și rezultatele, respectând totodată pe deplin cadrul european de protecție a datelor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia să evalueze cu atenție contribuția pozitivă pe care o poate aduce inteligența artificială la furnizarea rapidă și fiabilă de consumabile medicale; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază importanța parteneriatelor public-privat, cum ar fi inițiativa europeană privind medicamentele inovatoare (IMI), în cadrul programelor de cercetare și inovare; consideră că Comisia ar trebui să ia în considerare, de asemenea, crearea unui model european al Autorității pentru cercetare și dezvoltare avansată în domeniul biomedical din SUA; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că nevoia urgentă de medicamente și echipamente medicale nu trebuie înțeleasă în detrimentul calității, siguranței, eficacității și rentabilității medicamentelor pentru uz uman și a produselor medicale; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită Comisiei să ia măsuri împotriva distribuirii medicamentelor falsificate, prin intermediul site-urilor și al vânzătorilor neautorizați, care suscită în prezent îngrijorare; consideră că această practică poate aduce prejudicii grave și poate provoca probleme grave de sănătate sau poate agrava starea de sănătate a cetățenilor europeni; subliniază că coordonarea UE în cartografierea și combaterea contrafacerii medicamentelor este esențială; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită să se intensifice dialogul dintre industria farmaceutică și alte tipuri de producție, cum ar fi agricultura, horticultura și silvicultura, pentru a dezvolta producția de substanțe active în Uniune; solicită să se depună eforturi pentru a combate supraspecializarea anumitor sectoare și să se investească masiv în cercetare, bioeconomie și biotehnologie pentru a diversifica resursele; consideră că relansarea industrială a Europei trebuie să acorde prioritate dublei tranziții – ecologice și digitale – a societăților noastre și consolidării rezilienței la șocurile externe; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază importanța cercetării și inovării medicale de înaltă calitate, inclusiv a segmentului care nu este protejat prin brevete; solicită crearea unei rețele europene veritabile pentru a sprijini cercetarea terapeutică și medicală și subliniază că prețul delocalizării nu trebuie să ducă la o degradare a calității cercetării medicale; subliniază că un sistem stabil de cercetare și dezvoltare poate avea un impact pozitiv asupra capacităților de producție și asupra stabilității aprovizionării; |
| --- | --- |

36.

| 37. | recunoaște că industria farmaceutică bazată pe cercetare este un sector și un contribuitor esențial la asigurarea producției și a aprovizionării de calitate cu medicamente, la asigurarea inovațiilor viitoare pentru a aborda nevoile restante, nesatisfăcute, și la sprijinirea rezilienței, a capacității de reacție și a gradului de pregătire a sistemelor de sănătate pentru abordarea viitoarelor provocări, inclusiv a pandemiilor; |
| --- | --- |

37.

| 38. | roagă Comisia să asigure un mediu în care industria farmaceutică bazată pe cercetare să fie stimulată să dezvolte soluții pentru unele nevoi medicale nesatisfăcute, precum combaterea rezistenței la antimicrobiene; solicită Comisiei să mențină un sistem european robust de proprietate intelectuală în viitoarea strategie farmaceutică, să încurajeze cercetarea și dezvoltarea și producția în Europa, să ajute Europa să rămână inovatoare și lider mondial și, în final, să protejeze și să întărească autonomia strategică a Europei în domeniul sănătății publice; |
| --- | --- |

38.

| 39. | îndeamnă Comisia să propună măsuri de stimulare pentru a integra mai bine întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) din UE în lanțul de aprovizionare cu medicamente, dat fiind rolul lor esențial în cercetare și inovare și capacitatea lor inerentă de a-și adapta rapid orientarea producției, cu scopul de a face față mai bine șocurilor neprevăzute; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită Comisia și statele membre să asigure un mediu care să garanteze că Europa continuă să fie un loc atractiv pentru investițiile în cercetare și dezvoltare, pentru a păstra o industrie farmaceutică activă și competitivă bazată pe cercetare, susținută de mai multe investiții în capacitățile de cercetare și dezvoltare, inclusiv universități, având în vedere că UE rămân, de departe, pe primul loc în lume la fabricarea de substanțe active pentru medicamentele brevetate; îndeamnă Comisia să furnizeze resurse financiare adecvate, în cadrul programului Orizont Europa și al altor programe ale UE, pentru a impulsiona activitățile Uniunii de cercetare și investiții care sprijină producția în sectoare industriale-cheie, inclusiv în industria farmaceutică, asigurând, în același timp, echilibrul geografic și participarea statelor membre cu performanțe modeste în C&I la proiecte și programe colaborative ale UE și respectând în același timp principiul excelenței; |
| --- | --- |

40.

| 41. | evidențiază faptul că Orizont 2020 a finanțat deja un număr important de activități de cercetare și inovare în domeniul sănătății; subliniază că finanțarea activităților de cercetare în ceea ce privește coronavirusul nu ar trebui să afecteze alte priorități de sănătate ale programului Orizont 2020; cere să se pună la dispoziție mai multe fonduri prin programul Orizont Europa pentru a crea și a sprijini ecosisteme de cercetare și inovare focalizate pe medicamente, axate pe aspectele medicale, inclusiv parteneriate public-privat și ajutoare pentru cercetarea publică în sectoare cu valoare adăugată ridicată și sectoare inovatoare; subliniază că un ecosistem de cercetare medicală de prim rang necesită competențe, rețele și conexiuni academice, infrastructură de date sanitare, un cadru de reglementare funcțional și politici privind proprietatea intelectuală care promovează inovarea; solicită o revizuire a stimulentelor instituite pentru a încuraja activitățile de cercetare în domeniul „medicamentelor orfane”, cu scopul de a stabili dacă acestea au succes, și solicită noi stimulente în caz contrar; subliniază că Orizont Europa și alte programe ale UE trebuie să aibă în vedere bolile rare și că cercetarea, bunele practici, studiile clinice și medicamentele pentru bolile rare trebuie să devină accesibile cetățenilor din toate statele membre; reamintește cât de importantă poate fi acordarea de licențe neexclusive pentru reducerea deficitelor și stabilizarea prețurilor la medicamente, în special în perioadele de urgență sanitară; |
| --- | --- |

41.

| 42. | roagă Comisia să evalueze impactul coronavirusului asupra industriei și IMM-urilor și să prezinte o strategie industrială pe baze noi la nivelul UE care să acorde prioritate dublei transformări, digitale și ecologice, a societăților noastre și întăririi rezistenței la șocuri externe; îndeamnă Comisia să le permită statelor membre să depună toate eforturile necesare pentru ca întreprinderile farmaceutice mici și mijlocii să își continue sau să își reia activitățile de cercetare și să contribuie la asigurarea diversității producției și, implicit, la menținerea locurilor de muncă, subliniind, totodată, cât de importantă este o producție sustenabilă, etică și de calitate pentru ocuparea forței de muncă, creștere economică și competitivitate; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază că asociațiile de pacienți ar trebui să fie mai implicate în definirea strategiilor de cercetare pentru studiile clinice publice și private, pentru a se asigura că acestea răspund nevoilor nesatisfăcute ale pacienților europeni; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită Comisia să promoveze transparența investițiilor publice pentru costurile în materie de cercetare și dezvoltare ale medicamentelor pentru ca aceste investiții să se reflecte în disponibilitatea și stabilirea prețurilor pentru publicul larg; reamintește poziția sa cu privire la Directiva 89/105/CE (17) și solicită Comisiei să ia măsurile adecvate în viitoarea strategie farmaceutică în acest sens, în special să aibă în vedere o revizuire a directivei; |
| --- | --- |

44.

| 45. | solicită Comisiei și statelor membre să verifice investițiile străine directe în fabricile de produse farmaceutice care fac parte din infrastructura de sănătate esențială a Europei; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază necesitatea de a se asigura faptul că profesioniștii din domeniul sănătății și publicul larg au acces la medicamente și produse medicale sigure, eficiente și de bună calitate, prin monitorizarea și reglementarea continuă a respectării bunelor practici clinice privind autorizarea studiilor clinice și desfășurarea acestora, în conformitate cu cele mai înalte standarde de protecție a sănătății; |
| --- | --- |

46.

| 47. | solicită consolidarea pieței europene a medicamentelor pentru a accelera accesul pacienților la medicamente, pentru ca asistența medicală să devină mai accesibilă, pentru a crește economiile la bugetele naționale de sănătate și pentru a evita sarcinile administrative suportate de companiile farmaceutice; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază faptul că medicamentele generice și biosimilare favorizează intensificarea concurenței, scăderea prețurilor și realizarea de economii pentru sistemele de sănătate, contribuind astfel la îmbunătățirea accesului pacienților la medicamente; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază că valoarea adăugată și impactul economic al medicamentelor biosimilare asupra sustenabilității sistemelor de sănătate ar trebui analizate, intrarea lor pe piață nu ar trebui amânată și, în cazul în care este necesar, ar trebui examinate măsuri de sprijinire a introducerii lor pe piață; |
| --- | --- |

49.

| 50. | regretă cazurile de litigii care au ca scop amânarea intrării pe piață a medicamentelor generice; solicită Comisiei să se asigure că se respectă perioada de exclusivitate comercială a inovatorului; |
| --- | --- |

50.

| 51. | este preocupat de posibilul impact negativ al retragerii Regatului Unit din UE asupra furnizării de medicamente, în special pentru Irlanda; solicită să se includă în viitorul acord referitor la relațiile cu Regatul Unit dispoziții specifice, cum ar fi acordurile vizând recunoașterea reciprocă, permițând astfel ambelor părți să răspundă amenințărilor emergente la adresa sănătății și asigurând accesul continuu și rapid al pacienților la medicamente și la dispozitive medicale sigure și să se aplice planuri de urgență în cazul imposibilității de a încheia un acord; |
| --- | --- |

51.

Consolidarea acțiunilor la nivel european pentru o mai bună coordonare și completare a politicilor de sănătate ale statelor membre

| 52. | recomandă ca statele membre, Comisia și industria, sub coordonarea EMA, să colaboreze pentru a garanta mai multă transparență în lanțul de producție și distribuție a medicamentelor și pentru a înființa o unitate europeană pentru prevenirea și gestionarea deficitelor în acest domeniu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită statele membre ca, în strânsă colaborare cu Comisia și cu alte părți interesate afectate, să exploreze simultan abordări alternative pentru asigurarea stocurilor adecvate, cum ar fi aplicarea eficace a cerințelor de reglementare existente de către toți actorii lanțului de aprovizionare la nivel național, precum și măsuri pentru creșterea transparenței în cadrul lanțului de aprovizionare; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită Comisia Europeană să dezvolte strategii de sănătate la nivel european pornind de la un coș comun de medicamente anticancerigene, antiinfecțioase, pentru boli rare și alte domenii afectate în mod deosebit de penurie, pentru a garanta accesul pacienților la tratament, ținând seama de diferențele existente la nivelul statelor membre în ceea ce privește abordările clinice; invită Comisia să examineze, de asemenea, posibilitatea unor criterii armonizate de stabilire a prețurilor pentru ca aceste medicamente să fie accesibile în încercarea de a contracara deficitele recurente, ținând seama de paritatea puterii de cumpărare în toate statele membre; |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită Comisia să plaseze chestiunea legată de penuria de medicamente oncologice în centrul segmentului referitor la tratament din viitorul Plan european de combatere a cancerului; |
| --- | --- |

55.

| 56. | solicită introducerea unui statut specific pentru anumite medicamente consacrate, care să fie însoțit de stimulente pentru ca producătorii să comercializeze în continuare pe piața europeană și pentru a asigura diversificarea producției europene; |
| --- | --- |

56.

| 57. | solicită Comisiei să creeze o rezervă europeană pentru situațiile critice de medicamente de interes sanitar și strategic, susceptibile în mare măsură să fie afectate de riscul de penurie, după modelul mecanismului rescEU, pentru a atenua deficitele recurente și a crea un stoc farmaceutic european de urgență; insistă asupra faptului că această rezervă trebuie să fie proporțională cu obiectivul său și ar trebui utilizată într-un mod transparent, responsabil și echitabil pentru toate statele membre; subliniază că un astfel de mecanism ar trebui gestionat cu atenție, în special în ceea ce privește termenul de valabilitate al medicamentelor și evitarea deșeurilor; |
| --- | --- |

57.

| 58. | solicită desemnarea unei autorități europene de reglementare care să fie însărcinată cu îndeplinirea, în cooperare cu Comisia, a sarcinii de a stabili un mecanism pentru o distribuire echitabilă a medicamentelor din rezerva strategică către statele membre afectate de întreruperea sau deficitul de aprovizionare; solicită acestei autorități europene de reglementare desemnate să planifice revizuiri independente și transparente, pentru a se asigura că toate statele membre sunt tratate în mod egal; |
| --- | --- |

58.

| 59. | invită Comisia și statele membre să elaboreze strategii inovatoare și coordonate și să intensifice schimburile de bune practici privind gestionarea stocurilor; consideră că EMA este organismul cel mai bine plasat pentru a fi desemnat drept autoritatea de reglementare responsabilă cu prevenirea deficitelor de medicamente la nivelul UE în situații de urgență și în afara acestora, motiv pentru care ar trebui să i se acorde un mandat mai cuprinzător și resurse sporite; invită, prin urmare, Comisia să modifice legislația în vigoare pentru a consolida capacitățile agenției; subliniază că, pe termen lung, EMA ar trebui să fie în măsură să acorde autorizații de introducere pe piață, sub rezerva îndeplinirii de către producători a cerințelor în materie de aprovizionare și accesibilitate, fără ca aceste cerințe să conducă la un deficit de medicamente; speră că consolidarea resurselor EMA îi va permite acesteia să mențină sistemul actual privind inspectarea siturilor de producție stabilite în țări terțe prin coordonarea între inspectorii naționali; |
| --- | --- |

59.

| 60. | solicită revizuirea Regulamentului (CE) nr. 141/2000 privind produsele medicamentoase orfane (18) pentru a inversa „sarcina probei” pentru clauza de exclusivitate pe piață timp de zece ani, astfel încât titularul autorizației de introducere pe piață să dovedească faptul că produsul nu oferă o profitabilitate suficientă pentru a acoperi costurile aferente cercetării și dezvoltării; |
| --- | --- |

60.

| 61. | invită Comisia să studieze și să pună în aplicare o inițiativă de înființare a unui fond pentru medicamentele orfane, care să fie finanțat de statele membre, pentru a achiziționa medicamentele orfane în mod colectiv, în numele statelor membre, la nivelul întregii UE; |
| --- | --- |

61.

| 62. | solicită să se lanseze la nivel european noi proceduri de achiziții comune ale UE pentru a combate penuria de medicamente, în special în situațiile de criză sanitară, astfel cum s-a procedat după izbucnirea epidemiei de COVID-19, simplificând procedurile și crescând gradul de transparență al acestora pentru o mai mare viteză de reacție; solicită, în special, să se stabilească proceduri de achiziții publice comune ale UE pentru medicamente necesare în tratarea bolilor rare, pentru a se asigura disponibilitatea acestor medicamente în toate statele membre; invită Comisia să efectueze o evaluare urgentă și o eventuală revizuire, prin intermediul unui regulament, a Deciziei nr. 1082/2013/UE privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate, care instituie mecanismul de achiziții publice comune, în conformitate cu tratatele; |
| --- | --- |

62.

| 63. | solicită Comisiei și statelor membre să revizuiască ideea de transparență a prețurilor nete și de compensare a diferitelor tratamente, pentru a permite statelor membre să negocieze de pe picior de egalitate cu companiile farmaceutice în cazul tratamentelor care nu sunt achiziționate în comun; |
| --- | --- |

63.

| 64. | solicită Comisiei să își intensifice implicarea în sprijinirea protecției infrastructurilor critice de sănătate în statele membre și să înceapă aplicarea programului european privind protecția infrastructurilor critice (PEPIC) în sectorul infrastructurii de sănătate; |
| --- | --- |

64.

| 65. | solicită punerea în aplicare rapidă și integrală a Regulamentului (UE) nr. 536/2014 privind studiile clinice intervenționale cu medicamente de uz uman; consideră că acest regulament ar facilita lansarea unor studii clinice ample, efectuate într-un mod armonizat și coordonat la nivelul UE; |
| --- | --- |

65.

| 66. | solicită Comisiei și EMA să colaboreze cu industria pentru a se asigura că medicamentele puse la dispoziție într-un stat membru sunt disponibile în toate celelalte state membre, în special în statele membre mai mici; |
| --- | --- |

66.

| 67. | invită Comisia să evalueze impactul comerțului paralel asupra penuriei de medicamente în statele membre și să abordeze în mod adecvat problemele prin luarea măsurilor necesare pentru a se asigura că medicamentele ajung la toți pacienții din UE în timp util; subliniază, în acest sens, necesitatea de a include în proces experiențele pacienților, ale grupurilor de consumatori și ale cadrelor medicale; |
| --- | --- |

67.

| 68. | subliniază importanța responsabilizării pacienților și a unei abordări centrate pe pacient; îndeamnă Comisia și statele membre să îmbunătățească reprezentarea pacienților și contribuția acestora la procesul de luare a deciziilor privind eventualele probleme de aprovizionare care le afectează medicamentele; |
| --- | --- |

68.

| 69. | solicită statelor membre să adopte o poziție comună și să înceapă negocierile cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind evaluarea tehnologiilor medicale și de modificare a Directivei 2011/24/UE; |
| --- | --- |

69.

Consolidarea cooperării dintre statele membre

| 70. | invită Comisia să creeze o platformă digitală inovatoare, ușor de utilizat, transparentă și centralizată pentru raportarea și notificarea informațiilor armonizate furnizate de către agențiile naționale și de către toate părțile interesate, inclusiv producători, angrosiști și farmaciști, cu privire la stocurile disponibile și deficitele de medicamente și de echipamente medicale, precum și în scopul evitării suprapunerilor; salută activitatea Grupului operativ comun EMA-HMA privind disponibilitatea medicamentelor și înființarea de către EMA a sistemelor de puncte unice de contact (SPOC) și de puncte unice de contact la nivel de industrie (i-SPOC); solicită evaluarea și îmbunătățirea sistemelor de informații existente pentru a face posibilă o cartografiere clară a dificultăților, deficitelor și a necesităților din fiecare stat membru, cu scopul de a evita stocarea excesivă; încurajează Comisia, în acest context, să utilizeze și să pună în aplicare instrumentele digitale și telematice la nivel paneuropean, precum și să examineze posibilitatea modificării Regulamentului privind modificarea condițiilor (19) și a Orientărilor privind clasificarea modificărilor; invită Comisia și statele membre să instituie un sistem de alertă timpurie atât la nivel național, cât și la nivel european, pentru a consolida obligația întreprinderilor farmaceutice de a notifica orice întrerupere sau tensiune din cadrul lanțurilor de aprovizionare cu medicamente; |
| --- | --- |

70.

| 71. | consideră că este esențial să se îmbunătățească comunicarea timpurie cu profesioniștii din domeniul sănătății și cu pacienții cu privire la disponibilitatea medicamentelor prin intermediul unor instrumente digitale inovatoare care să furnizeze date în timp real și actualizate cu privire la disponibilitatea, localizarea, cantitatea și prețul unui anumit medicament, în conformitate cu legislația privind protecția datelor; constată că profesioniștii din domeniul sănătății trebuie să aibă acces la informații actualizate pentru a putea reacționa în mod adecvat în cazul unor penurii prezente și viitoare; subliniază că conștientizarea timpurie a problemei aprovizionării și identificarea timpurie a alternativelor terapeutice potențiale pot consolida siguranța pacienților; recomandă, așadar, includerea unor informații pentru profesioniștii din domeniul sănătății cu privire la alternativele disponibile; |
| --- | --- |

71.

| 72. | consideră că statele membre ar trebui să facă schimb de informații cu toți actorii implicați, cum ar fi informații legate de previziunile epidemiologice, pentru a-i ajuta să-și planifice mai bine activitățile în fața cererii în creștere și să răspundă mai bine nevoilor în cazul unor penurii; |
| --- | --- |

72.

| 73. | reamintește faptul că dezinformarea poate duce la o utilizare necorespunzătoare a medicamentelor și la acumularea inutilă de stocuri; |
| --- | --- |

73.

| 74. | remarcă, în acest context, faptul că cetățenii fac stocuri de medicamente de teama că își vor epuiza rezervele; invită guvernele să combată aceste temeri, prin intermediul educației și reasigurând populația, pentru a pune capăt consumului excesiv de resurse; |
| --- | --- |

74.

| 75. | solicită ca documentul informativ pe suport de hârtie să fie completat printr-un prospect electronic de informare cu privire la produs, care să fie elaborat în toate limbile pentru toate statele membre în care este comercializat medicamentul, în vederea facilitării deplasării și vânzării medicamentelor în cadrul pieței unice, prevenind astfel penuriile; invită Comisia să analizeze posibilitatea de a le permite producătorilor, pe bază voluntară și fără nicio sarcină suplimentară pentru ei, să introducă un sistem de etichetare – care ar trebui să fie vizibil și identificabil de către pacienți și clienți – cu privire la originea și locul de producție a medicamentelor și a substanțelor active; |
| --- | --- |

75.

| 76. | subliniază importanța asigurării bunei funcționări a pieței unice, în scopul eliminării barierelor din calea accesului la medicamente, dispozitive medicale și echipamente de protecție pentru toți cetățenii, în special pentru persoanele care locuiesc în statele membre care, fiind mai mici sau având o poziționare geografică mai îndepărtată, se bazează într-o mare măsură pe importuri și nu au un acces facil la lanțul de aprovizionare; |
| --- | --- |

76.

| 77. | recomandă elaborarea unui catalog al cazurilor de deficit în toate statele membre, care să permită EMA să își actualizeze cu ușurință catalogul public al cazurilor de deficit evaluat de Comitetul său pentru medicamente de uz uman (CHMP) și/sau de Comitetul său pentru evaluarea riscului privind farmacovigilența (PRAC); |
| --- | --- |

77.

| 78. | subliniază că este important ca Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a combate speculația, frauda și abuzurile de preț în comerțul cu substanțe medicale esențiale; |
| --- | --- |

78.

| 79. | condamnă exploatarea deficitelor în scopuri criminale; reamintește că tensiunile legate de aprovizionare sunt agravate de contrafacerea sau falsificarea medicamentelor și a produselor medicale; solicită consolidarea măsurilor de combatere a acestor practici prin exercitarea unui control asupra platformelor online care comercializează medicamente, consolidând cooperarea dintre agențiile UE și naționale relevante și asigurând respectarea drepturilor victimelor; |
| --- | --- |

79.

Prevenirea deficitelor și reacția la acestea în cazul crizelor sanitare

| 80. | subliniază cu îngrijorare că în cursul crizei COVID-19 s-a înregistrat un deficit de anumite medicamente, inclusiv de medicamente utilizate în terapie intensivă; subliniază importanța menținerii producției, a furnizării, a distribuției, a dezvoltării și a accesului egal la medicamente de înaltă calitate, acțiuni coordonate de EMA; ia act cu îngrijorare de interdicțiile la export aplicate anumitor medicamente la nivel mondial și salută angajamentul Comisiei de a asigura aprovizionarea cu medicamente; subliniază că utilizarea experimentală a unor medicamente în tratarea COVID-19 nu trebuie să genereze penurii pentru pacienții cu alte afecțiuni, care depind de aceste medicamente; |
| --- | --- |

80.

| 81. | invită Comisia să adopte, în strânsă colaborare cu statele membre, un plan european de pregătire în caz de pandemie, pentru a asigura o reacție coordonată și eficace; salută, în acest sens, crearea de către Comisie a unui centru de coordonare pentru echipamente medicale legate de COVID-19; își reiterează apelul lansat în Rezoluția sa din 17 aprilie 2020, care viza crearea unui mecanism european de răspuns în domeniul sănătății pentru a răspunde tuturor tipurilor de crize sanitare,; |
| --- | --- |

81.

| 82. | subliniază că un plan european de pregătire pentru pandemie ar trebui să includă coordonarea informațiilor privind distribuția și consumul de produse medicinale în statele membre, precum și definirea adecvată a flexibilităților în materie de reglementare, pentru a aborda tensiunile legate de aprovizionare; consideră că un astfel de plan ar trebui să includă, de asemenea, utilizarea pe scară largă a mecanismelor de cooperare în caz de criză la nivelul UE, destinate unor amenințări transfrontaliere grave pentru sănătate, precum rescEU și Acordul de achiziție comună, pentru a sprijini în mod eficient capacitățile de răspuns ale statelor membre; |
| --- | --- |

82.

| 83. | subliniază că punerea în aplicare a unui sistem comercial multilateral deschis, gratuit, echitabil, transparent, operațional și bazat pe norme este esențială pentru asigurarea disponibilității globale a produselor medicinale și pentru limitarea vulnerabilității noastre în viitoarele situații de criză; |
| --- | --- |

83.

| 84. | salută, pe fondul izbucnirii crizei COVID-19, introducerea unor norme mai flexibile în încercarea de a atenua deficitele și a facilita circulația medicamentelor între statele membre, inclusiv acceptarea diferitelor formate de ambalaje, o procedură de reutilizare pentru a permite titularilor de autorizații de introducere pe piață să obțină aprobarea în alt stat membru, prelungirea valabilității certificatelor de bună practică de fabricație, perioade de expirare mai lungi, utilizarea medicamentelor de uz veterinar etc.; invită Comisia să monitorizeze cu strictețe utilizarea acestor soluții, pentru a garanta că siguranța pacienților nu este compromisă, menținându-le în același timp în cazul unor situații dificile sau de deficit; salută, în acest sens, prelungirea temporară a datei de aplicare a Regulamentului (UE) 2017/745 privind dispozitivele medicale; solicită, în acest sens, o abordare specială privind produsele medicinale orfane; |
| --- | --- |

84.

| 85. | observă că protecția brevetelor reprezintă o măsură de stimulare esențială, care determină întreprinderile să investească în inovare și să producă medicamente noi; observă, totodată, că efectul de excludere al brevetelor poate duce la limitarea ofertei pe piață și la reducerea accesului la medicamente și la produse farmaceutice; observă că trebuie găsit un echilibru între încurajarea inovării cu ajutorul efectului exclusiv al brevetelor și asigurarea accesului la medicamente și protecția sănătății publice; reamintește că o societate care comercializează un medicament poate beneficia de exclusivitate a datelor pentru o perioadă de opt ani de la prima autorizație de introducere pe piață, în conformitate cu articolul 14 alineatul (11) din Regulamentul (CE) nr. 726/2004; invită Comisia să propună o revizuire a regulamentului menționat pentru a crea posibilitatea de autorizare temporară a acordării de licențe obligatorii în cazul unei crize sanitare, astfel încât să devină posibilă producția de versiuni generice ale unor medicamente esențiale pentru salvarea de vieți; reamintește că acesta este unul dintre mecanismele de flexibilitate în interesul sănătății publice din domeniul protecției prin brevet care sunt incluse deja în Acordul privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS) al OMC, după cum s-a reiterat ulterior prin Declarația de la Doha din 2001; solicită Comisiei să se asigure că punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb (ALS) ale UE nu afectează posibilitățile de a invoca mecanismele de flexibilitate prevăzute în Acordul TRIPS, precum și să pună la dispoziția statelor membre orientări menite să încurajeze acordarea de licențe voluntare în detrimentul acordării imediate de licențe obligatorii; |
| --- | --- |

85.

| 86. | reamintește că Regulamentul (CE) nr. 816/2006 (20) armonizează procedura de acordare a licențelor obligatorii pentru brevetele și certificatele suplimentare de protecție privind fabricarea și vânzarea produselor farmaceutice, în cazul în care aceste produse sunt destinate exportului în țări importatoare eligibile, care au nevoie de aceste produse pentru a face față problemelor de sănătate publică; invită Comisia să analizeze, în contextul apropiatei strategii europene pentru domeniul farmaceutic, posibilitatea introducerii unor norme armonizate pentru acordarea de licențe obligatorii pentru produse medicinale, cum ar fi vaccinurile, care să le permită statelor membre să reacționeze mai rapid și în mod mai eficace la viitoare crize europene de sănătate publică; |
| --- | --- |

86.

| 87. | subliniază că sistemele de licențe obligatorii trebuie să facă parte din măsurile mai generale de la nivelul UE menite să soluționeze problema accesului la medicamente; invită Comisia să propună un plan de acțiune european în acest sens; |
| --- | --- |

87.

| 88. | subliniază că protecția prin brevet și asigurarea respectării acesteia ar trebui să țină seama în mod corespunzător de interesele societății, și anume de protejarea drepturilor omului și a priorităților de sănătate publică; reamintește, în aceeași ordine de idei, că protecția prin brevet nu ar trebui să interfereze cu dreptul la sănătate și nu ar trebui să contribuie la adâncirea diferențelor dintre cetățenii mai bogați și cetățenii mai săraci în ceea ce privește accesul la medicamente; consideră că abordarea Uniunii cu privire la această chestiune ar trebui să asigure armonizarea și coerența între diferitele măsuri aflate la dispoziția statelor membre; |
| --- | --- |

88.

| 89. | subliniază că o vastă rețea de ALS echitabile și implementate în mod adecvat, cu drepturi de proprietate intelectuală echilibrate și dispoziții privind cooperarea regulamentară, împreună cu un sistem comercial multilateral care să funcționeze cu adevărat și având în centrul său OMC și un mecanism funcțional de soluționare a litigiilor constituie cea mai bună modalitate de a garanta disponibilitatea mai multor surse de producție pentru medicamentele esențiale și că standardele de reglementare converg la nivel mondial, asigurând un puternic cadru global de inovare care să completeze producția europeană; subliniază că este important să existe opțiuni pentru a asigura disponibilitatea adecvată a produselor farmaceutice necesare, inclusiv prin pregătirea autorizării importului de medicamente produse în străinătate sub licențe obligatorii, dacă va fi necesar acest lucru; reamintește că diferențele dintre cadrele de reglementare și standardele pentru produsele medicinale pot crea un obstacol inutil în calea comerțului; subliniază importanța standardelor europene de siguranță și calitate; încurajează adoptarea unor standarde internaționale și îndeamnă Comisia să se asigure că toate produsele medicinale finale sau intermediare destinate pieței europene respectă standardele europene de calitate și siguranță aplicabile și nu sunt contrafăcute; observă că un alt mod de a asigura autonomia strategică a UE în domeniul sănătății este de a include producția farmaceutică a anumitor produse în programul PIIEC (Proiecte importante de interes european comun); |
| --- | --- |

89.

| 90. | încurajează ferm toate țările să adere la Acordul OMC privind eliminarea taxelor vamale la produse farmaceutice; îndeamnă ca domeniul de aplicare al acestuia să fie extins la toate produsele farmaceutice și medicamentele, respectând totodată marja de manevră politică a tuturor țărilor și asigurând accesul cetățenilor lor la medicamente; subliniază că produsele medicale și medicamentele, inclusiv în forme intermediare, ar trebui să fie exceptate întotdeauna de la represalii în litigiile comerciale și să fie ușor accesibile; solicită, de asemenea, ca UE să elimine imediat, în mod unilateral și temporar tarifele la produsele medicale și farmaceutice pentru a facilita importul acestor bunuri; subliniază că dezvoltarea produselor medicale trebuie să fie în conformitate cu standardele internaționale în materie de drepturile omului, în conformitate cu Acordul de la Paris, și că dreptul muncii trebuie să respecte convențiile fundamentale ale OIM; ia act de activitatea Comisiei în domeniul legislației privind obligația de diligență; |
| --- | --- |

90.

| 91. | invită Comisia și statele membre să asigure punerea în aplicare rapidă și completă și, dacă este necesar, revizuirea Regulamentului privind examinarea investițiilor străine directe (ISD), în care asistența medicală ar trebui să fie inclusă ca sector strategic; |
| --- | --- |

91.

| 92. | reamintește că criza COVID-19 a testat rezistența sistemelor de sănătate publică; consideră că introducerea unor simulări de criză („stress tests”) pentru a evalua reziliența sistemelor publice de sănătate în caz de criză ar putea contribui la identificarea factorilor structurali de risc și ar oferi un instrument eficace de combatere a deficitelor în cazul unor pandemii; invită Comisia și Consiliul ca, pe baza rezultatelor acestor simulări, să elaboreze recomandări adresate statelor membre, pentru a-și întări sistemele de sănătate și a satisface orice nevoi esențiale care ar putea apărea în caz de urgență sanitară; |
| --- | --- |

92.

| 93. | consideră că sistemele de sănătate din UE au nevoie de mai multe standarde comune și de o mai bună interoperabilitate pentru a evita situațiile de deficit de medicamente și a oferi asistență medicală de calitate pentru toți în societate; invită, prin urmare, Comisia să propună o directivă de stabilire a unor standarde minime pentru sistemele de asistență medicală de calitate, pe baza rezultatelor simulărilor de criză; |
| --- | --- |

93.

| 94. | consideră că, în cazul unei crize sanitare, închiderea frontierelor și controalele vamale nu pot constitui un obstacol în calea circulației transfrontaliere a produselor medicinale de interes major în cadrul Uniunii; invită Comisia și statele membre să instituie proceduri sigure și rapide pentru verificarea produselor la frontieră în perioada unei crize sanitare, în conformitate cu legislația UE; |
| --- | --- |

94.

| 95. | constată că epidemia de COVID-19 a evidențiat importanța cooperării și a solidarității între statele membre, precum și a furnizării la timp a medicamentelor, în circumstanțe urgente și excepționale, care ar putea surveni din nou în viitor; subliniază, de asemenea, că o nouă politică industrială și de transport și investițiile în C&D sunt esențiale pentru a se garanta că industria farmaceutică va putea răspunde nevoilor viitoare; |
| --- | --- |

95.

| 96. | subliniază necesitatea unei rețele de transport și logistică mai eficiente și mai durabile și a unei reduceri a lungimii rutelor de transport, care ar conduce la reducerea emisiilor, la atenuarea impactului asupra mediului și a climei, la îmbunătățirea funcționării pieței interne și la reducerea barierelor administrative; |
| --- | --- |

96.

| 97. | invită statele membre să pună în aplicare „culoarele verzi” propuse de Comisie în Orientările sale privind măsurile de gestionare a frontierelor în vederea protejării sănătății și a asigurării disponibilității mărfurilor și serviciilor esențiale, pentru a permite desfășurarea în bune condiții a transportului, nu doar a celui de medicamente, ci și de materii prime, de produse intermediare și de materiale conexe, inclusiv de ambalaje; subliniază necesitatea menținerii frontierelor deschise prin intermediul culoarelor verzi, pentru a putea fi utilizate cu scopul de a aborda viitoarele evenimente neprevăzute; |
| --- | --- |

97.

| 98. | consideră că este necesar să se elimine blocajele și să se abordeze obstacolele existente din calea unui spațiu european unic al transporturilor pe deplin integrat și funcțional, pentru toate modurile de transport; subliniază necesitatea de a stimula intermodalitatea, favorizând, în același timp, trecerea la transportul feroviar, de a se finanța principalele noduri și de a asigura distribuția neîntreruptă a diferitelor tipuri de mărfuri, inclusiv a celor periculoase, esențiale pentru industria chimică și farmaceutică; invită statele membre să garanteze consolidarea unităților medicale și a personalului medical, în perspectiva creșterii volumului traficului rezultat din ridicarea restricțiilor; |
| --- | --- |

98.

| 99. | subliniază importanța sistemelor informatice pentru a facilita trasabilitatea, supravegherea și livrarea la timp a medicamentelor, precum și schimbul de informații între diferiții actori implicați în lanțul logistic al transporturilor, inclusiv autoritățile vamale; |
| --- | --- |

99.

| 100. | invită Comisia să elaboreze, în coordonare cu statele membre, mecanisme de asigurare a unui transport rapid și sigur și a unei supravegheri mai bune a transporturilor și a stocării medicamentelor, și anume să introducă un plan de urgență, care să asigure transportul nerestricționat de medicamente în cazul perturbării sectorului transportului, precum și planuri neconvenționale de distribuție, cum ar fi, de exemplu, livrări de medicamente sensibile la factorul timp, prin intermediul traficului mixt programat; |
| --- | --- |

100.

| 101. | constată că este important să se garanteze standarde nediscriminatorii și înalte de siguranță, atât în privința infrastructurii de transport, cât și a lucrătorilor din acest sector, în scopul gestionării volumelor semnificative din lanțul de aprovizionare, fără întreruperi sau riscuri pentru sănătate, permițând totodată autorităților competente să ia măsuri proporționale și adaptate pentru a reduce la minimum riscurile la adresa sănătății; subliniază importanța menținerii unor condiții bune de muncă pentru conducătorii auto; |
| --- | --- |

101.

| 102. | invită Comisia și statele membre să se asigure că lucrătorii din domeniul asistenței medicale sunt autorizați să treacă frontierele interne dacă lucrează într-o țară vecină; |
| --- | --- |

102.

| 103. | ia act de importanța gestionării atente a capacității de depozitare la temperatura ambientală și din lanțul frigorific, în cadrul infrastructurii de transport de intrare și de ieșire; |
| --- | --- |

103.

| 104. | subliniază necesitatea de a elimina barierele din calea accesului la medicamente, dispozitive medicale și echipamente de protecție pentru toți cetățenii, în special pentru cei care locuiesc în state membre care, fiind mai mici sau având o poziționare geografică mai îndepărtată, se bazează într-o mare măsură pe importuri și nu au un acces facil la lanțul de aprovizionare; |
| --- | --- |

104.

| 105. | subliniază că este important să se țină cont de nevoile specifice în materie de transport de la nivel local și regional, în special în zonele periferice, rurale, montane, slab populate și insulare și în regiunile ultraperiferice, care sunt mai greu accesibile și implică costuri de livrare mai mari; consideră că planurile strategice de modernizare a infrastructurii în statele membre ar trebui să includă acțiuni concrete pentru aceste regiuni; constată că este important să se garanteze că tranziția digitală ajunge în aceste zone și că trebuie accelerată introducerea unor noi soluții, adaptate la nevoile lor, care să îmbunătățească conectivitatea și accesibilitatea, inclusiv în materie de prețuri; subliniază că accesul la medicamente în aceste zone nu ar trebui obstrucționat în niciun fel; |
| --- | --- |

105.

| 106. | invită Comisia să ofere, inclusiv prin programele de lucru adoptate în cadrul financiar multianual 2021-2027, sprijin organizațional și financiar statelor membre și operatorilor de transport în situații de urgență, cum ar fi pandemiile, și să acorde prioritate bunurilor de primă necesitate, cum ar fi medicamentele, principiile active și echipamentele medicale, asigurându-le un spațiu rezervat în toate transporturile de mărfuri; |
| --- | --- |

106.

| 107. | solicită punerea în aplicare a unor soluții rapide și inovatoare, pentru a atenua penuria de medicamente în timp util și a permite transportul în condiții de siguranță al medicamentelor sensibile la temperatură, urmărind produsele prin monitorizare permanentă de la distanță; invită Comisia să extindă competențele Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) în domeniul sănătății publice și să promoveze schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

107.

| 108. | solicită ECDC să publice date privind modelarea referitoare la evoluția probabilă a pandemiei de COVID-19 în fiecare stat membru, precum și date privind nevoile pacienților și privind capacitatea spitalelor din statele membre, pentru a anticipa mai eficient cererea și a furniza medicamentele acolo unde este nevoie de ele; consideră că EMA ar trebui să colaboreze cu ECDC pentru a preveni mai eficient deficitele de medicamente și de produse farmaceutice utilizate frecvent, în contextul unor eventuale epidemii și pandemii viitoare; |
| --- | --- |

108.

| 109. | solicită Comisiei, EMA și autorităților naționale de reglementare să valorifice toate eforturile pragmatice depuse în timpul crizei COVID-19 și să permită, în continuare, titularilor autorizațiilor de introducere pe piață să beneficieze de o flexibilitate a reglementărilor, de exemplu în materie de proceduri de schimbare a furnizorilor de principii active, desemnarea unor noi unități de producție și eliberarea de autorizații de import mai rapide, astfel încât să se atenueze mai eficient penuria de medicamente; |
| --- | --- |

109.

| 110. | recunoaște că cotele de aprovizionare aplicate de titularii de autorizații de introducere pe piață la distribuția produselor sanitare se stabilesc în funcție de mai mulți parametri, inclusiv estimările nevoilor pacienților la nivel național; invită Comisia să analizeze, împreună cu părțile interesate din industria farmaceutică, volumul stocurilor de medicamente disponibile; reamintește, în acest sens, că cotele volumelor stocurilor stabilite de distribuitori sunt adesea la limita suficienței, provocând încetiniri și deficite și că în anumite părți ale lanțului de distribuție s-a constatat o lipsă de transparență în privința stocurilor; |
| --- | --- |

110.

| 111. | subliniază că politicile de stabilire a prețurilor la produse farmaceutice axate doar pe limitarea cheltuielilor nu permit ajustări ale prețurilor care să reflecte fluctuațiile în privința costurilor mărfurilor, producției, procedurilor de reglementare și distribuției, având un efect negativ asupra fiabilității ofertei; constată cu îngrijorare că cererea mai mare de produse pe durata crizei de medicamente ar putea crește riscul de practici neloiale în stabilirea prețurilor în regiunile afectate de criză, precum și în cazurile în care produsele afectate de criză ar putea fi înlocuite de produse farmaceutice alternative; |
| --- | --- |

111.

| 112. | semnalează unele exemple de deficite datorate timpului pierdut cu îndeplinirea cerințelor de reglementare, inclusiv decalaje temporale normative și cerințe naționale, dar, în același timp, subliniază că nevoia de medicamente și de echipament medical nu poate să prevaleze în detrimentul calității, siguranței, eficacității și rentabilității medicamentelor de uz uman și produselor sanitare, inclusiv ale dispozitivelor medicale; reamintește că respectarea normelor aplicabile la autorizarea testării clinice a medicamentelor, precum și controlul respectării bunelor practici clinice pe parcursul realizării lor, trebuie reglementate și supravegheate în continuare în conformitate cu cele mai înalte standarde de protecție a sănătății publice; reamintește că trebuie să se acorde prioritate optimizării proceselor de reglementare, menținând în același timp standarde științifice ridicate, pentru putea institui sarcini administrative simplificate asociate cu menținerea produselor medicinale pe piață, prin modificarea Regulamentului actual referitor la modificarea condițiilor, facilitarea accesului la informații pentru pacienți și cadrele medicale și un flux simplificat de medicamente între statele membre în cazul unei crize; încurajează Comisia să valorifice la maximum tehnologia informațiilor pentru procesele de reglementare, inclusiv instrumentele digitale și telematice, pentru a îmbunătăți eficiența reglementării în întreaga UE, respectând totodată standardele de confidențialitate a datelor, prevăzute în Regulamentul (UE) 2016/679 (Regulamentul general privind protecția datelor/RGPD) (21); |
| --- | --- |

112.

| 113. | având în vedere strategia europeană în domeniul datelor și transformarea digitală a asistenței medicale și luând în considerare potențialul enorm al datelor medicale de a îmbunătăți calitatea asistenței medicale și rezultatele pacienților, îndeamnă Comisia să promoveze implementarea de tehnologii interoperabile în sectorul sănătății din statele membre, ceea ce va facilita furnizarea de soluții medicale inovatoare către pacienți; încurajează crearea unui spațiu european al datelor medicale perfect operațional și care să garanteze o cooperare deplină, cu un cadru de guvernanță care să stimuleze crearea unui ecosistem inovator axat pe date, bazat pe schimbul securizat și controlat de informații și date critice între statele membre; solicită Comisiei să promoveze standarde, instrumente și infrastructuri pentru generația viitoare pentru a stoca și a prelucra date adecvate pentru cercetarea și dezvoltarea de produse și servicii inovatoare; subliniază că datele medicale personale pot fi colectate și prelucrate numai pe baza temeiurilor juridice prevăzute la articolul 6 alineatul (1) din RGPD, coroborate cu condițiile de la articolul 9 din RGPD; consideră, în acest context, că ar trebui interzisă prelucrarea ulterioară a datelor medicale personale; le reamintește operatorilor de date principiul transparenței în protecția datelor și obligațiile aferente față de pacienții și alte persoane vizate; |
| --- | --- |

113.

| 114. | subliniază că este important să se asigure accesul universal la vaccinuri și tratamente medicale, în special în caz de urgență și de boli noi pentru care nu există niciun tratament, cum este cazul COVID-19; îndeamnă la o colaborare strânsă între OMS și OMC pentru a asigura accesul la vaccin, după descoperirea sa; totodată, invită Comisia să își consolideze mecanismele de achiziții comune de medicamente pentru a garanta accesul universal la tratament pentru toți cetățenii, indiferent de locul lor de reședință; |
| --- | --- |

114.

| 115. | insistă asupra faptului că, în pregătirea procesului de dezvoltare și autorizare a unui vaccin sau a unui tratament sigur și eficient împotriva COVID-19, trebuie luate toate măsurile necesare pentru a asigura producția și distribuția rapidă în Europa și la nivel mondial, asigurând un acces echitabil și egal la vaccin sau la tratament; |
| --- | --- |

115.

| 116. | recunoaște că epidemia de COVID-19 a agravat problema persistentă a deficitului de medicamente și echipamente de protecție în UE, subliniind, în același timp, că accesul la medicamente și la echipamente de protecție reprezintă o preocupare mondială, care are, de asemenea, consecințe grave în țările în curs de dezvoltare, în care se proliferează bolile asociate sărăciei, iar disponibilitatea medicamentelor este scăzută; relevă faptul că Uniunea trebuie să asigure coerența politicilor sale, în special în domeniile dezvoltării, comerțului, sănătății, cercetării și inovării, pentru a contribui la garantarea accesului continuu la medicamente esențiale în țările cele mai sărace și, în special, în țările cel mai puțin dezvoltate (LDC); |
| --- | --- |

116.

| 117. | constată că lipsa accesului la medicamente a afectat grav grupurile cele mai vulnerabile și marginalizate, inclusiv femeile și copiii, persoanele care trăiesc cu HIV și alte boli cronice, migranții, refugiații și persoanele strămutate intern, persoanele în vârstă și persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

117.

| 118. | invită Comisia să exercite un rol de lider la nivel mondial în a asigura că țările în curs de dezvoltare au acces garantat la medicamente esențiale și la aprovizionarea cu acestea, în special în situații de urgență; |
| --- | --- |

118.

| 119. | subliniază că epidemia de COVID-19 demonstrează necesitatea de a scurta cât mai mult lanțurile actuale de aprovizionare, în special cu scopul de a evita dependența de lanțurile de aprovizionare mondiale lungi și fragile în materie de echipamente medicale și produse farmaceutice de importanță majoră; îndeamnă UE să ajute țările în curs de dezvoltare să creeze capacități locale de fabricare, producție și distribuție, prin asistență tehnică, cunoaștere critică și informare, prin stimularea transferului de tehnologie și promovarea coerenței orientărilor de reglementare, a sistemelor de monitorizare și a formării profesioniștilor din domeniul sănătății; subliniază necesitatea de a crea sisteme de sănătate mai puternice și lanțuri de aprovizionare bine gestionate; subliniază faptul că țările în curs de dezvoltare, în special țările cel mai puțin dezvoltate, se bazează în mare măsură pe lanțurile de aprovizionare internaționale, ceea ce poate conduce la deficite grave atunci când crește cererea la nivel mondial, iar oferta este limitată; |
| --- | --- |

119.

| 120. | solicită un răspuns colectiv mondial și salută rezultatul evenimentului organizat la 4 mai 2020 pentru strângerea de donații, în cadrul răspunsului mondial la criza provocată de coronavirus, unde donatorii din întreaga lume s-au angajat să aloce 7,4 miliarde EUR în scopul accelerării activității de diagnosticare, tratare și dezvoltare a vaccinurilor; subliniază că instrumentele medicale pentru COVID-19 ar trebui să fie accesibile ca preț, sigure, eficace, ușor de administrat și universal accesibile tuturor persoanelor și să fie considerate „bunuri publice mondiale”; consideră, prin urmare, că accesul și prețurile abordabile ar trebui să facă parte integrantă din întregul proces de C&D și de fabricație; în acest scop, consideră că finanțarea publică ar trebui să fie însoțită de condiții stricte, în special în ceea ce privește guvernanța colectivă, transparența, schimbul de tehnologii, know-how-ul tehnic și rezultatele clinice etc.; subliniază că aceste condiții trebuie să fie făcute publice, întrucât nu se pot da cecuri în alb din finanțele publice; |
| --- | --- |

120.

| 121. | subliniază că schimbul eșantioanelor de agenți patogeni și de informații privind secvența genetică este esențial pentru dezvoltarea rapidă a metodelor de diagnosticare, a terapiilor și a vaccinurilor; reamintește obligațiile internaționale legate de distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor, în temeiul Convenției privind diversitatea biologică și al Protocolului de la Nagoya în ceea ce privește materialul genetic; |
| --- | --- |

121.

o

o o

| 122. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

122.

---

(1)  JO L 311, 28.11.2001, p. 67.

(2)  JO L 94, 28.3.2014, p. 65.

(3)  JO L 158, 27.5.2014, p. 1.

(4)  JO L 248, 24.9.2015, p. 9.

(5)  JO L 32, 9.2.2016, p. 1.

(6)  JO L 117, 5.5.2017, p. 1.

(7)  JO L 130, 24.4.2020, p. 18.

(8)  JO L 4, 7.1.2019, p. 24.

(9)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0054.

(10)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0105.

(11)  JO C 263, 25.7.2018, p. 4.

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005.

(13)  Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2011 referitoare la evaluarea gestiunii gripei H1N1 în 2009-2010 în UE (JO C 199 E, 7.7.2012, p. 7).

(14)  Decizia nr. 1082/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2013 privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate și de abrogare a Deciziei nr. 2119/98/CE(JO L 293, 5.11.2013, p. 1).

(15)  Directiva 2002/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 ianuarie 2003 privind stabilirea standardelor de calitate și securitate pentru recoltarea, controlul, prelucrarea, stocarea și distribuirea sângelui uman și a componentelor sanguine și de modificare a Directivei 2001/83/CE (JO L 33, 8.2.2003, p. 30).

(16)  Directiva 2004/23/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind stabilirea standardelor de calitate și securitate pentru donarea, obținerea, controlul, prelucrarea, conservarea, stocarea și distribuirea țesuturilor și a celulelor umane (JO L 102, 7.4.2004, p. 48).

(17)  Poziția Parlamentului European din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind transparența măsurilor care reglementează prețurile medicamentelor de uz uman și includerea acestora în sfera de cuprindere a sistemelor publice de asigurări de sănătate (Texte adoptate, P7_TA(2013)0039).

(18)  Regulamentul (CE) nr. 141/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 1999 privind produsele medicamentoase orfane (JO L 18, 22.1.2000, p. 1).

(19)  Regulamentul (CE) nr. 1234/2008 al Comisiei din 24 noiembrie 2008 privind examinarea modificării condițiilor autorizațiilor de introducere pe piață acordate pentru medicamentele de uz uman și veterinar (JO L 334, 12.12.2008, p. 7).

(20)  Regulamentul (CE) nr. 816/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2006 privind acordarea de licențe obligatorii pentru brevetele referitoare la fabricarea produselor farmaceutice destinate exportului în țări cu probleme de sănătate publică (JO L 157, 9.6.2006, p. 1).

(21)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/104 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/104

---

P9_TA(2020)0229

Implementarea strategiilor naționale de integrare a romilor: combaterea atitudinilor negative față de populațiile cu origini rome din Europa

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la implementarea strategiilor naționale de integrare a romilor: combaterea atitudinilor negative față de populațiile cu origini rome din Europa (2020/2011(INI))

(2021/C 385/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, Carta socială europeană, Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale, precum și rapoartele și recomandările comisarului Consiliului Europei pentru Drepturile Omului, ale Comisiei Europene împotriva Rasismului și Intoleranței (ECRI) și alte mecanisme ale Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, Carta socială europeană, Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale, precum și rapoartele și recomandările comisarului Consiliului Europei pentru Drepturile Omului, ale Comisiei Europene împotriva Rasismului și Intoleranței (ECRI) și alte mecanisme ale Consiliului Europei,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului și tratatele Organizației Națiunilor Unite în domeniul drepturilor omului, inclusiv Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială, Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei și Convenția privind drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului și tratatele Organizației Națiunilor Unite în domeniul drepturilor omului, inclusiv Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială, Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei și Convenția privind drepturile copilului,

| — | având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1),

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (3),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (4),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 5 aprilie 2011 intitulată „Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020” (COM(2011)0173) și rapoartele ulterioare de punere în aplicare și evaluare, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 5 aprilie 2011 intitulată „Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020” (COM(2011)0173) și rapoartele ulterioare de punere în aplicare și evaluare,

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 9 decembrie 2013 cu privire la măsurile de integrare efectivă a romilor în statele membre (5), Concluziile Consiliului din 8 decembrie 2016 referitoare la accelerarea procesului de integrare a romilor și din 13 octombrie 2016 referitoare la Raportul special nr. 14/2016 al Curții de Conturi Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 9 decembrie 2013 cu privire la măsurile de integrare efectivă a romilor în statele membre (5), Concluziile Consiliului din 8 decembrie 2016 referitoare la accelerarea procesului de integrare a romilor și din 13 octombrie 2016 referitoare la Raportul special nr. 14/2016 al Curții de Conturi Europene,

| — | având în vedere Raportul Parlamentului European din 2010 referitor la Strategia UE privind incluziunea romilor și Raportul din 2013 referitor la aspectele de gen ale Cadrului UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Parlamentului European din 2010 referitor la Strategia UE privind incluziunea romilor și Raportul din 2013 referitor la aspectele de gen ale Cadrului UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 aprilie 2015 referitoare la Ziua internațională a romilor – atitudini negative împotriva romilor în Europa și recunoașterea de către UE a zilei comemorative a genocidului împotriva romilor din timpul celui de-al Doilea Război Mondial (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 aprilie 2015 referitoare la Ziua internațională a romilor – atitudini negative împotriva romilor în Europa și recunoașterea de către UE a zilei comemorative a genocidului împotriva romilor din timpul celui de-al Doilea Război Mondial (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2017 referitoare la aspecte legate de drepturile fundamentale în ceea ce privește integrarea romilor în UE: combaterea atitudinilor negative față de romi (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2017 referitoare la aspecte legate de drepturile fundamentale în ceea ce privește integrarea romilor în UE: combaterea atitudinilor negative față de romi (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2019 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în 2017 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2019 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în 2017 (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 februarie 2019 referitoare la necesitatea de a consolida cadrul strategic al UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor post-2020 și de a intensifica lupta împotriva atitudinilor negative față de romi (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 februarie 2019 referitoare la necesitatea de a consolida cadrul strategic al UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor post-2020 și de a intensifica lupta împotriva atitudinilor negative față de romi (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2018 referitoare la protecția și combaterea discriminării minorităților din statele membre UE (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2018 referitoare la protecția și combaterea discriminării minorităților din statele membre UE (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2018 referitoare la regiunile cu întârzieri în dezvoltare din UE (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2018 referitoare la regiunile cu întârzieri în dezvoltare din UE (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2018 referitoare la intensificarea violenței cu caracter neofascist în Europa (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2018 referitoare la intensificarea violenței cu caracter neofascist în Europa (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 noiembrie 2018 referitoare la standardele minime pentru minorități în UE (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 noiembrie 2018 referitoare la standardele minime pentru minorități în UE (13),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 septembrie 2019 intitulată „Raport privind punerea în aplicare a strategiilor naționale de integrare a romilor” (COM(2019)0406) (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 septembrie 2019 intitulată „Raport privind punerea în aplicare a strategiilor naționale de integrare a romilor” (COM(2019)0406) (14),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 4 decembrie 2018 intitulată „Raport privind evaluarea cadrului UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020” (COM(2018)0785) (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 4 decembrie 2018 intitulată „Raport privind evaluarea cadrului UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020” (COM(2018)0785) (15),

| — | având în vedere acțiunea în constatarea neîndeplinirii obligațiilor intitulată Nerespectarea Directivei 2000/43/CE privind egalitatea rasială – discriminarea copiilor romi în educație (acțiunile în constatarea neîndeplinirii obligațiilor nr. 20142174, 20152025 și 20152206), |
| --- | --- |

—

având în vedere acțiunea în constatarea neîndeplinirii obligațiilor intitulată Nerespectarea Directivei 2000/43/CE privind egalitatea rasială – discriminarea copiilor romi în educație (acțiunile în constatarea neîndeplinirii obligațiilor nr. 20142174, 20152025 și 20152206),

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale,

| — | având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European intitulat „Situația femeilor de etnie romă” SOC/585-EESC-2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European intitulat „Situația femeilor de etnie romă” SOC/585-EESC-2018,

| — | având în vedere Declarația de la Poznan a partenerilor din Balcanii de Vest privind integrarea romilor în cadrul procesului de extindere al UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Poznan a partenerilor din Balcanii de Vest privind integrarea romilor în cadrul procesului de extindere al UE,

| — | având în vedere al doilea sondaj al Agenției pentru Drepturile Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) privind minoritățile și discriminarea în Uniunea Europeană (UE-MIDIS II), |
| --- | --- |

—

având în vedere al doilea sondaj al Agenției pentru Drepturile Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) privind minoritățile și discriminarea în Uniunea Europeană (UE-MIDIS II),

| — | având în vedere Recomandarea de politică generală nr. 13 a Comisiei Europene împotriva Rasismului și Intoleranței (ECRI), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea de politică generală nr. 13 a Comisiei Europene împotriva Rasismului și Intoleranței (ECRI),

| — | având în vedere Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere Raportul din 2016 al Băncii Mondiale privind harta sărăciei, care identifică în mod clar regiunile din Europa care prezintă cele mai mari întârzieri în ceea ce privește dezvoltarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 2016 al Băncii Mondiale privind harta sărăciei, care identifică în mod clar regiunile din Europa care prezintă cele mai mari întârzieri în ceea ce privește dezvoltarea,

| — | având în vedere rapoartele și recomandările relevante ale institutelor de cercetare și ale organizațiilor societății civile ale romilor și pro-romi, inclusiv ONG-urile locale rome, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele și recomandările relevante ale institutelor de cercetare și ale organizațiilor societății civile ale romilor și pro-romi, inclusiv ONG-urile locale rome,

| — | având în vedere inițiativele cetățenești europene „Minority SafePack” și „Politica de coeziune pentru egalitatea regiunilor și menținerea culturilor regionale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativele cetățenești europene „Minority SafePack” și „Politica de coeziune pentru egalitatea regiunilor și menținerea culturilor regionale”,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) și anexa 3 din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) și anexa 3 din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru cultură și educație și Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitate de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru cultură și educație și Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitate de gen,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0147/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0147/2020),

| A. | întrucât populația de origine romă reprezintă cea mai mare minoritate etnică din Europa; |
| --- | --- |

A.

întrucât populația de origine romă reprezintă cea mai mare minoritate etnică din Europa;

| B. | întrucât actualul cadru evidențiază diversitatea termenului general de „rom”, dar nu recunoaște diversitatea din interiorul populației rome; întrucât termenul de romi sau termenul dublu de sinti și romi a fost folosit într-o perioadă în care factorii de decizie au hotărât politicile legate de romi fără o implicare reală a comunităților rome, care se simt alienate de aceste politici; întrucât această definiție utilizată în politicile și discuțiile UE nu reflectă caracterul eterogen al comunității rome și, prin urmare, este adesea criticată de romi; |
| --- | --- |

B.

întrucât actualul cadru evidențiază diversitatea termenului general de „rom”, dar nu recunoaște diversitatea din interiorul populației rome; întrucât termenul de romi sau termenul dublu de sinti și romi a fost folosit într-o perioadă în care factorii de decizie au hotărât politicile legate de romi fără o implicare reală a comunităților rome, care se simt alienate de aceste politici; întrucât această definiție utilizată în politicile și discuțiile UE nu reflectă caracterul eterogen al comunității rome și, prin urmare, este adesea criticată de romi;

| C. | întrucât diversitatea în rândul romilor trebuie să fie mult mai bine reflectată în propunerea legislativă post-2020 privind egalitatea, incluziunea și participarea romilor; întrucât termenul de „populații cu origini rome” [sau „romi” în sensul extins] înglobează persoane cu origini rome, kalè, manouche, lovara, rissende, băieșe, domare, caldaras, romanichel sau sinti; întrucât noua definiție ar trebui să-i includă și pe cei care sunt stigmatizați ca țigani deși nu sunt de această origine, cum ar fi așkalii, egiptenii balcanici sau nomazii; |
| --- | --- |

C.

întrucât diversitatea în rândul romilor trebuie să fie mult mai bine reflectată în propunerea legislativă post-2020 privind egalitatea, incluziunea și participarea romilor; întrucât termenul de „populații cu origini rome” [sau „romi” în sensul extins] înglobează persoane cu origini rome, kalè, manouche, lovara, rissende, băieșe, domare, caldaras, romanichel sau sinti; întrucât noua definiție ar trebui să-i includă și pe cei care sunt stigmatizați ca țigani deși nu sunt de această origine, cum ar fi așkalii, egiptenii balcanici sau nomazii;

| D. | întrucât o proporție semnificativă a populației cu origini rome din Europa trăiește în condiții extrem de dificile, atât în zonele rurale, cât și în cele urbane, și în condiții socioeconomice foarte precare (16); întrucât cea mai mare parte a populației cu origini rome este privată de drepturile sale fundamentale în toate domeniile vieții; |
| --- | --- |

D.

întrucât o proporție semnificativă a populației cu origini rome din Europa trăiește în condiții extrem de dificile, atât în zonele rurale, cât și în cele urbane, și în condiții socioeconomice foarte precare (16); întrucât cea mai mare parte a populației cu origini rome este privată de drepturile sale fundamentale în toate domeniile vieții;

| E. | întrucât, conform EU MIDIS II, 61 % dintre cetățenii UE consideră că discriminarea împotriva romilor este larg răspândită în țara lor; întrucât există în continuare și se manifestă zilnic, la toate nivelurile societății europene, atitudini anti-romi adânc înrădăcinate, persistente și structurale, adesea la nivel instituțional și guvernamental, ceea ce constituie cu siguranță un obstacol major pentru realizarea întregului potențial al romilor în calitate de cetățeni ai UE, beneficiind pe deplin de drepturile fundamentale și de incluziune socială și egalitate în toate sferele vieții, inclusiv locuințe, educație, asistență medicală și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

E.

întrucât, conform EU MIDIS II, 61 % dintre cetățenii UE consideră că discriminarea împotriva romilor este larg răspândită în țara lor; întrucât există în continuare și se manifestă zilnic, la toate nivelurile societății europene, atitudini anti-romi adânc înrădăcinate, persistente și structurale, adesea la nivel instituțional și guvernamental, ceea ce constituie cu siguranță un obstacol major pentru realizarea întregului potențial al romilor în calitate de cetățeni ai UE, beneficiind pe deplin de drepturile fundamentale și de incluziune socială și egalitate în toate sferele vieții, inclusiv locuințe, educație, asistență medicală și ocuparea forței de muncă;

| F. | întrucât populația de origine romă continuă să fie afectată de nivelul crescut al discursurilor de incitare la ură, în special în public, în media socială și din partea unor personalități publice, politicieni și funcționari; întrucât romii se confruntă, de asemenea, cu violența poliției, inclusiv prin pedepse colective, cu crearea de profiluri rasiale și cu segregare rezidențială și școlară; întrucât sunt necesare măsuri specifice pentru combaterea acestui fenomen; întrucât deficiențele statului de drept, în domeniul justiției penale, determină un nivel insuficient de protecție de acces la justiție al victimelor violenței polițienești, victimele fiind adesea persecutate de autoritățile statului; |
| --- | --- |

F.

întrucât populația de origine romă continuă să fie afectată de nivelul crescut al discursurilor de incitare la ură, în special în public, în media socială și din partea unor personalități publice, politicieni și funcționari; întrucât romii se confruntă, de asemenea, cu violența poliției, inclusiv prin pedepse colective, cu crearea de profiluri rasiale și cu segregare rezidențială și școlară; întrucât sunt necesare măsuri specifice pentru combaterea acestui fenomen; întrucât deficiențele statului de drept, în domeniul justiției penale, determină un nivel insuficient de protecție de acces la justiție al victimelor violenței polițienești, victimele fiind adesea persecutate de autoritățile statului;

| G. | întrucât combaterea atitudinilor negative față de romi prin legi anti-discriminare nu este suficientă; întrucât statele membre ale UE ar trebui să dea dovadă de hotărâre pentru a rupe cercul vicios al atitudinilor ostile față de populația cu origini rome, în special în relațiile romilor cu autoritățile administrative locale, regionale și naționale, garantând egalitatea și nediscriminarea cetățenilor lor de etnie romă și faptul că beneficiază integral de drepturile lor fundamentale; |
| --- | --- |

G.

întrucât combaterea atitudinilor negative față de romi prin legi anti-discriminare nu este suficientă; întrucât statele membre ale UE ar trebui să dea dovadă de hotărâre pentru a rupe cercul vicios al atitudinilor ostile față de populația cu origini rome, în special în relațiile romilor cu autoritățile administrative locale, regionale și naționale, garantând egalitatea și nediscriminarea cetățenilor lor de etnie romă și faptul că beneficiază integral de drepturile lor fundamentale;

| H. | întrucât rasismul împotriva romilor a condus la acte de violență și crimă; întrucât hărțuirea și infracțiunile motivate de ură împotriva romilor rămân la niveluri foarte ridicate, iar majoritatea incidentelor motivate de ură nu sunt raportate; |
| --- | --- |

H.

întrucât rasismul împotriva romilor a condus la acte de violență și crimă; întrucât hărțuirea și infracțiunile motivate de ură împotriva romilor rămân la niveluri foarte ridicate, iar majoritatea incidentelor motivate de ură nu sunt raportate;

| I. | întrucât, conform EU MIDIS II 2016, aproximativ 80 % dintre romii din cele nouă state membre ale UE cu cea mai numeroasă populație romă trăiesc sub pragul de sărăcie al țării lor; întrucât sărăcia este atât rezultatul, cât și o cauză a atitudinii negative față de romi și a excluderii din educație, muncă, servicii de sănătate și acces la locuințe; întrucât un obiectiv-cheie al Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și incluzivă este reducerea cu 20 de milioane a numărului persoanelor amenințate de sărăcie, inclusiv romii; întrucât numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie și excluziune socială a scăzut cu 3,1 milioane între 2008 și 2017, iar UE rămâne departe de obiectivul Strategiei Europa 2020, de a reduce acest număr cu 20 milioane până în 2020; |
| --- | --- |

I.

întrucât, conform EU MIDIS II 2016, aproximativ 80 % dintre romii din cele nouă state membre ale UE cu cea mai numeroasă populație romă trăiesc sub pragul de sărăcie al țării lor; întrucât sărăcia este atât rezultatul, cât și o cauză a atitudinii negative față de romi și a excluderii din educație, muncă, servicii de sănătate și acces la locuințe; întrucât un obiectiv-cheie al Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și incluzivă este reducerea cu 20 de milioane a numărului persoanelor amenințate de sărăcie, inclusiv romii; întrucât numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie și excluziune socială a scăzut cu 3,1 milioane între 2008 și 2017, iar UE rămâne departe de obiectivul Strategiei Europa 2020, de a reduce acest număr cu 20 milioane până în 2020;

| J. | întrucât 33 % dintre romi trăiesc în locuințe neracordate la rețeaua de apă curentă și 10 % în locuințe care nu sunt conectate la electricitate; întrucât doar ceva mai mult de jumătate au toaletă cu sistem de tragere a apei în interior și duș, iar 78 % trăiesc în locuințe supraaglomerate; întrucât un număr mare de romi trăiesc în continuare în așezări informale, neigienice și nereglementare, în condiții de trai mizerabile; întrucât mulți nu dețin acte de identitate și nu au asigurare medicală (17); |
| --- | --- |

J.

întrucât 33 % dintre romi trăiesc în locuințe neracordate la rețeaua de apă curentă și 10 % în locuințe care nu sunt conectate la electricitate; întrucât doar ceva mai mult de jumătate au toaletă cu sistem de tragere a apei în interior și duș, iar 78 % trăiesc în locuințe supraaglomerate; întrucât un număr mare de romi trăiesc în continuare în așezări informale, neigienice și nereglementare, în condiții de trai mizerabile; întrucât mulți nu dețin acte de identitate și nu au asigurare medicală (17);

| K. | întrucât 43 % dintre romi sunt discriminați atunci când încearcă să cumpere sau să închirieze locuințe și nu sunt suficient de bine informați cu privire la drepturile lor în materie de egalitate; întrucât ar trebui consolidată regularizarea drepturilor de proprietate, atunci când este posibil, în special în contexte informale; întrucât eliminarea așezărilor informale (evacuările) ar trebui însoțită de măsuri adecvate, printre care oferirea unei locuințe alternative; întrucât nu au fost luate măsuri juridice sau politice împotriva statelor membre pentru a pune capăt segregării rezidențiale și evacuărilor forțate și pentru a asigura accesul la locuințe de calitate; întrucât accesul insuficient la locuințe și la serviciile publice, cum ar fi apa curată și salubritatea, are un impact negativ asupra rezultatelor în materie de educație, muncă și sănătate și afectează negativ incluziunea socială în ansamblu; |
| --- | --- |

K.

întrucât 43 % dintre romi sunt discriminați atunci când încearcă să cumpere sau să închirieze locuințe și nu sunt suficient de bine informați cu privire la drepturile lor în materie de egalitate; întrucât ar trebui consolidată regularizarea drepturilor de proprietate, atunci când este posibil, în special în contexte informale; întrucât eliminarea așezărilor informale (evacuările) ar trebui însoțită de măsuri adecvate, printre care oferirea unei locuințe alternative; întrucât nu au fost luate măsuri juridice sau politice împotriva statelor membre pentru a pune capăt segregării rezidențiale și evacuărilor forțate și pentru a asigura accesul la locuințe de calitate; întrucât accesul insuficient la locuințe și la serviciile publice, cum ar fi apa curată și salubritatea, are un impact negativ asupra rezultatelor în materie de educație, muncă și sănătate și afectează negativ incluziunea socială în ansamblu;

| L. | întrucât speranța de viață și starea de sănătate a populației cu origini rome sunt în continuare mult sub nivelul restului populației în toate țările europene; întrucât, în UE, speranța de viață la naștere este de 76 de ani pentru bărbați și 82 de ani pentru femei; pentru romi, se estimează că aceasta este cu 10 ani mai mică; întrucât rata mortalității infantile în UE este de 4,3 la o mie de nou-născuți vii, dar există dovezi că această rată este mult mai mare în comunitățile de romi; |
| --- | --- |

L.

întrucât speranța de viață și starea de sănătate a populației cu origini rome sunt în continuare mult sub nivelul restului populației în toate țările europene; întrucât, în UE, speranța de viață la naștere este de 76 de ani pentru bărbați și 82 de ani pentru femei; pentru romi, se estimează că aceasta este cu 10 ani mai mică; întrucât rata mortalității infantile în UE este de 4,3 la o mie de nou-născuți vii, dar există dovezi că această rată este mult mai mare în comunitățile de romi;

| M. | întrucât mulți romi sunt expuși unui risc extrem de mare de analfabetism și de abandon școlar timpuriu; întrucât numai unul din doi copii romi merg la creșă sau la grădiniță și un procent foarte mic frecventează în continuare școala după terminarea învățământului obligatoriu; întrucât 50 % dintre romii cu vârsta între 6 și 24 ani nu urmează nicio formă de educație; întrucât doar 21 % dintre femeile rome și 25 % dintre bărbații romi cu vârsta între 16 și 24 de ani au absolvit studii secundare (ISCED3) sau superioare; întrucât, în 2019, 68 % dintre copiii romi au ieșit înainte de termen din sistemul de învățământ, deși obiectivul din cadrul anterior privind romii și Strategia UE 2020 este de 10 %; întrucât numai 18 % dintre copiii romi ajung la niveluri mai înalte de educație, iar absenteismul și rata abandonului școlar timpuriu în rândul romilor este semnificativ mai mare decât în cazul altor categorii de elevi; întrucât diagnosticarea eronată și discriminatorie a numeroși copii romi ca având nevoi educaționale speciale face ca un număr disproporționat al acestora să frecventeze școli speciale pentru copii cu dizabilități, separându-i de sistemul școlar principal și oferindu-le adesea de o educație de calitate inferioară; întrucât segregarea directă și indirectă a copiilor romi este un fenomen încă practicat de statele membre; |
| --- | --- |

M.

întrucât mulți romi sunt expuși unui risc extrem de mare de analfabetism și de abandon școlar timpuriu; întrucât numai unul din doi copii romi merg la creșă sau la grădiniță și un procent foarte mic frecventează în continuare școala după terminarea învățământului obligatoriu; întrucât 50 % dintre romii cu vârsta între 6 și 24 ani nu urmează nicio formă de educație; întrucât doar 21 % dintre femeile rome și 25 % dintre bărbații romi cu vârsta între 16 și 24 de ani au absolvit studii secundare (ISCED3) sau superioare; întrucât, în 2019, 68 % dintre copiii romi au ieșit înainte de termen din sistemul de învățământ, deși obiectivul din cadrul anterior privind romii și Strategia UE 2020 este de 10 %; întrucât numai 18 % dintre copiii romi ajung la niveluri mai înalte de educație, iar absenteismul și rata abandonului școlar timpuriu în rândul romilor este semnificativ mai mare decât în cazul altor categorii de elevi; întrucât diagnosticarea eronată și discriminatorie a numeroși copii romi ca având nevoi educaționale speciale face ca un număr disproporționat al acestora să frecventeze școli speciale pentru copii cu dizabilități, separându-i de sistemul școlar principal și oferindu-le adesea de o educație de calitate inferioară; întrucât segregarea directă și indirectă a copiilor romi este un fenomen încă practicat de statele membre;

| N. | întrucât romii sunt discriminați în ceea ce privește accesul la inițiativele de ocupare a forței de muncă, cum ar fi Garanția pentru tineret; întrucât serviciile publice de ocupare a forței de muncă de multe ori nu au capacitatea de a ajunge la romi sau aplică practici de discriminare indirectă; întrucât rata muncii remunerate pentru romii cu vârsta între 20 și 64 de ani este de 43 %, situându-se cu mult sub media UE de 70 % în 2015, iar situația tinerilor este mult mai gravă, 63 % dintre romii cu vârsta de 16-24 ani nefiind încadrați profesional și neurmând niciun program educațional sau de formare (NEET), în comparație cu media UE de 12 %; întrucât rezultatele demonstrează o disparitate de gen semnificativă, 72 % dintre tinerele cu origini rome nefiind încadrate profesional și neurmând niciun program educațional sau de formare, comparativ cu 55 % dintre tinerii romi; întrucât 43 % dintre bărbații romi și 22 % dintre femeile rome sunt încadrate într-o anumită formă de muncă remunerată; întrucât adoptarea Pilonului european al drepturilor sociale a adus în prim-plan dreptul fundamental al fiecărei persoane la muncă și consolidarea drepturilor sociale, ceea ce are un impact pozitiv asupra vieții persoanelor care fac parte din grupuri marginalizate, precum romii; întrucât mulți romi care trăiesc la limita sărăciei extreme sunt obligați prin natura situației să accepte locuri de muncă remunerate cu mult sub salariul minim sau să supraviețuiască din munci informale, cum ar fi colectarea deșeurilor de metale sau a sticlelor de plastic, ceea ce le crește masiv șansele de a fi exploatați; |
| --- | --- |

N.

întrucât romii sunt discriminați în ceea ce privește accesul la inițiativele de ocupare a forței de muncă, cum ar fi Garanția pentru tineret; întrucât serviciile publice de ocupare a forței de muncă de multe ori nu au capacitatea de a ajunge la romi sau aplică practici de discriminare indirectă; întrucât rata muncii remunerate pentru romii cu vârsta între 20 și 64 de ani este de 43 %, situându-se cu mult sub media UE de 70 % în 2015, iar situația tinerilor este mult mai gravă, 63 % dintre romii cu vârsta de 16-24 ani nefiind încadrați profesional și neurmând niciun program educațional sau de formare (NEET), în comparație cu media UE de 12 %; întrucât rezultatele demonstrează o disparitate de gen semnificativă, 72 % dintre tinerele cu origini rome nefiind încadrate profesional și neurmând niciun program educațional sau de formare, comparativ cu 55 % dintre tinerii romi; întrucât 43 % dintre bărbații romi și 22 % dintre femeile rome sunt încadrate într-o anumită formă de muncă remunerată; întrucât adoptarea Pilonului european al drepturilor sociale a adus în prim-plan dreptul fundamental al fiecărei persoane la muncă și consolidarea drepturilor sociale, ceea ce are un impact pozitiv asupra vieții persoanelor care fac parte din grupuri marginalizate, precum romii; întrucât mulți romi care trăiesc la limita sărăciei extreme sunt obligați prin natura situației să accepte locuri de muncă remunerate cu mult sub salariul minim sau să supraviețuiască din munci informale, cum ar fi colectarea deșeurilor de metale sau a sticlelor de plastic, ceea ce le crește masiv șansele de a fi exploatați;

| O. | întrucât rapoartele experților și raportul din 2019 al Comisiei Europene privind implementarea strategiilor naționale de integrare a romilor atestă că printre factorii de reușită se numără abordările intersecționale, transsectoriale și integrate de combatere a discriminării și a excluziunii multidimensionale, precum și că femeile rome, romii LGBT și romii cu dizabilități se confruntă cu discriminare intersecțională; întrucât rapoartele menționează printre priorități necesitatea de a sprijini accesul romilor la justiție, acordând o atenție specială victimelor discriminării intersecționale și consolidării capacității organismelor de promovare a egalității de a gestiona cazurile de discriminare împotriva romilor; |
| --- | --- |

O.

întrucât rapoartele experților și raportul din 2019 al Comisiei Europene privind implementarea strategiilor naționale de integrare a romilor atestă că printre factorii de reușită se numără abordările intersecționale, transsectoriale și integrate de combatere a discriminării și a excluziunii multidimensionale, precum și că femeile rome, romii LGBT și romii cu dizabilități se confruntă cu discriminare intersecțională; întrucât rapoartele menționează printre priorități necesitatea de a sprijini accesul romilor la justiție, acordând o atenție specială victimelor discriminării intersecționale și consolidării capacității organismelor de promovare a egalității de a gestiona cazurile de discriminare împotriva romilor;

| P. | întrucât femeile rome sunt deosebit de afectate în privința drepturilor femeilor și se confruntă adesea cu forme exacerbate de segregare verbală, fizică, psihologică, rasială și etnică în cadrul serviciilor de sănătate reproductivă; întrucât femeile rome sunt plasate în camere speciale, cu băi și locuri de luat masa separate; întrucât, în unele state membre, femeile rome sunt supuse unor practici sistematice de sterilizare forțată și coercitivă și nu reușesc să obțină reparații adecvate, inclusiv compensații, pentru încălcările drepturilor omului de la care sunt supuse; |
| --- | --- |

P.

întrucât femeile rome sunt deosebit de afectate în privința drepturilor femeilor și se confruntă adesea cu forme exacerbate de segregare verbală, fizică, psihologică, rasială și etnică în cadrul serviciilor de sănătate reproductivă; întrucât femeile rome sunt plasate în camere speciale, cu băi și locuri de luat masa separate; întrucât, în unele state membre, femeile rome sunt supuse unor practici sistematice de sterilizare forțată și coercitivă și nu reușesc să obțină reparații adecvate, inclusiv compensații, pentru încălcările drepturilor omului de la care sunt supuse;

| Q. | întrucât injustițiile în materie de mediu sunt legate în mod frecvent de riscuri pentru sănătate și de consecințe negative asupra romilor și întrucât ei sunt disproporționat afectați de sarcinile de mediu, au mai puțin acces la resursele și serviciile de mediu și sunt discriminați în ceea ce privește dreptul la informații, participarea la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu; |
| --- | --- |

Q.

întrucât injustițiile în materie de mediu sunt legate în mod frecvent de riscuri pentru sănătate și de consecințe negative asupra romilor și întrucât ei sunt disproporționat afectați de sarcinile de mediu, au mai puțin acces la resursele și serviciile de mediu și sunt discriminați în ceea ce privește dreptul la informații, participarea la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu;

| R. | întrucât elaborarea primei Strategii europene privind romii a pus necesitatea de a îmbunătăți situația romilor pe agenda politicii europene, a creat structuri și rețele instituționale vitale și a făcut presiuni asupra statelor membre pentru a dezvolta strategii naționale de remediere a deficiențelor; întrucât, deși se bazează pe rezultatele evaluării actualului cadru al UE, este esențial ca strategiile naționale pentru incluziunea romilor, orientate după un cadru comun post-2020, să fie continuate și îmbunătățite, impunându-se respectarea mai strictă a normelor de către statele membre și promovând instituirea unor obiective obligatorii, pentru a crește angajamentul și responsabilitatea; întrucât, pentru o mai bună implementare, strategiile naționale trebuie integrate în politicile sectoriale naționale, regionale și locale, iar finanțarea UE trebuie integrată mai eficient, în special pentru proiectele de integrare pe termen lung; |
| --- | --- |

R.

întrucât elaborarea primei Strategii europene privind romii a pus necesitatea de a îmbunătăți situația romilor pe agenda politicii europene, a creat structuri și rețele instituționale vitale și a făcut presiuni asupra statelor membre pentru a dezvolta strategii naționale de remediere a deficiențelor; întrucât, deși se bazează pe rezultatele evaluării actualului cadru al UE, este esențial ca strategiile naționale pentru incluziunea romilor, orientate după un cadru comun post-2020, să fie continuate și îmbunătățite, impunându-se respectarea mai strictă a normelor de către statele membre și promovând instituirea unor obiective obligatorii, pentru a crește angajamentul și responsabilitatea; întrucât, pentru o mai bună implementare, strategiile naționale trebuie integrate în politicile sectoriale naționale, regionale și locale, iar finanțarea UE trebuie integrată mai eficient, în special pentru proiectele de integrare pe termen lung;

| S. | întrucât este necesară o propunere legislativă privind egalitatea, incluziunea și participarea romilor și combaterea atitudinilor negative față de romi, care ar trebui concepută pe baza unor date defalcate cantitative și calitative mai realiste, colectate cu sprijinul organizațiilor societății civile care se ocupă de romi (AM 87), inclusiv al celor de la nivel local; |
| --- | --- |

S.

întrucât este necesară o propunere legislativă privind egalitatea, incluziunea și participarea romilor și combaterea atitudinilor negative față de romi, care ar trebui concepută pe baza unor date defalcate cantitative și calitative mai realiste, colectate cu sprijinul organizațiilor societății civile care se ocupă de romi (AM 87), inclusiv al celor de la nivel local;

| T. | întrucât romii fac parte din cultura și valorile europene și contribuie la bogăția culturală, diversitatea, economia și istoria comună a Uniunii Europene (AM 89); întrucât protecția și consolidarea patrimoniului cultural al minorităților naționale din statele membre au un rol esențial în realizarea coeziunii sociale; |
| --- | --- |

T.

întrucât romii fac parte din cultura și valorile europene și contribuie la bogăția culturală, diversitatea, economia și istoria comună a Uniunii Europene (AM 89); întrucât protecția și consolidarea patrimoniului cultural al minorităților naționale din statele membre au un rol esențial în realizarea coeziunii sociale;

| U. | întrucât statele membre sunt responsabile pentru conceperea și implementarea efectivă a strategiilor naționale de integrare a romilor, în conformitate cu principiul subsidiarității; întrucât trebuie alocată o finanțare adecvată din bugetele locale, regionale și naționale ale statelor membre pentru a implementa strategiile naționale de incluziune a persoanelor de etnie romă, care trebuie completată cu finanțări de la UE; întrucât trebuie dezvoltate mecanisme de monitorizare și supraveghere eficiente și mai puternice; întrucât UE și statele membre trebuie să se asigure că fondurile sunt alocate pentru obiectivele și proiectele care au cel mai mare impact pe termen lung asupra situației romilor, că sunt cheltuite corespunzător și că nu sunt deturnate; |
| --- | --- |

U.

întrucât statele membre sunt responsabile pentru conceperea și implementarea efectivă a strategiilor naționale de integrare a romilor, în conformitate cu principiul subsidiarității; întrucât trebuie alocată o finanțare adecvată din bugetele locale, regionale și naționale ale statelor membre pentru a implementa strategiile naționale de incluziune a persoanelor de etnie romă, care trebuie completată cu finanțări de la UE; întrucât trebuie dezvoltate mecanisme de monitorizare și supraveghere eficiente și mai puternice; întrucât UE și statele membre trebuie să se asigure că fondurile sunt alocate pentru obiectivele și proiectele care au cel mai mare impact pe termen lung asupra situației romilor, că sunt cheltuite corespunzător și că nu sunt deturnate;

| V. | întrucât aproximativ jumătate dintre romii din Europa trăiesc în afara Uniunii Europene; întrucât situația lor rămâne deosebit de problematică în majoritatea țărilor implicate în procesul de aderare și a țărilor vizate de politica de vecinătate; întrucât Uniunea Europeană poate avea un impact puternic asupra situației lor prin negocierile de aderare și prin furnizarea de asistență financiară; |
| --- | --- |

V.

întrucât aproximativ jumătate dintre romii din Europa trăiesc în afara Uniunii Europene; întrucât situația lor rămâne deosebit de problematică în majoritatea țărilor implicate în procesul de aderare și a țărilor vizate de politica de vecinătate; întrucât Uniunea Europeană poate avea un impact puternic asupra situației lor prin negocierile de aderare și prin furnizarea de asistență financiară;

| W. | întrucât trebuie mai bine asigurată participarea și capacitarea egală a romilor în cursul politicilor la toate nivelurile: actorii locali, regionali, naționali și europeni (ONG-uri, activiști, experți, membri ai comunității etc.) trebuie implicați substanțial în dezvoltarea, implementarea și monitorizarea politicilor publice post-2020 legate de romi; |
| --- | --- |

W.

întrucât trebuie mai bine asigurată participarea și capacitarea egală a romilor în cursul politicilor la toate nivelurile: actorii locali, regionali, naționali și europeni (ONG-uri, activiști, experți, membri ai comunității etc.) trebuie implicați substanțial în dezvoltarea, implementarea și monitorizarea politicilor publice post-2020 legate de romi;

| X. | întrucât cea mai mare parte a comunităților rome defavorizate sunt adesea lăsate în urmă și excluse de la beneficiile oferite de programele naționale de incluziune, din cauza limitelor metodologiilor de cartografiere utilizate la identificarea comunităților care au cea mai mare nevoie de sprijin; întrucât, la proiectarea intervențiilor în cadrul programului, analizele ar trebui să vizeze exact zonele geografice și numărul de familii și de persoane care se confruntă cu excluziunea socială și economică; |
| --- | --- |

X.

întrucât cea mai mare parte a comunităților rome defavorizate sunt adesea lăsate în urmă și excluse de la beneficiile oferite de programele naționale de incluziune, din cauza limitelor metodologiilor de cartografiere utilizate la identificarea comunităților care au cea mai mare nevoie de sprijin; întrucât, la proiectarea intervențiilor în cadrul programului, analizele ar trebui să vizeze exact zonele geografice și numărul de familii și de persoane care se confruntă cu excluziunea socială și economică;

| Y. | întrucât obiectivele de includere a romilor ar trebui aliniate la obiectivele orizontale ale Uniunii Europene și, în special, la: planul de redresare, noul cadru financiar multianual pentru 2021-2027, Pactul Verde european, Pilonul european al drepturilor sociale, Semestrul european, Obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU pentru 2030, noua politică agricolă comună, Fondul pentru o tranziție echitabilă, Noua agendă pentru competențe în Europa, Strategia digitală europeană, Strategia pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală; întrucât sprijinul politic este un element esențial pentru integrarea romilor; întrucât, pentru a asigura angajamentul politic și asumarea responsabilităților, este necesară o mai mare mobilizare a actorilor majori de la toate nivelurile, inclusiv a Consiliului; |
| --- | --- |

Y.

întrucât obiectivele de includere a romilor ar trebui aliniate la obiectivele orizontale ale Uniunii Europene și, în special, la: planul de redresare, noul cadru financiar multianual pentru 2021-2027, Pactul Verde european, Pilonul european al drepturilor sociale, Semestrul european, Obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU pentru 2030, noua politică agricolă comună, Fondul pentru o tranziție echitabilă, Noua agendă pentru competențe în Europa, Strategia digitală europeană, Strategia pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală; întrucât sprijinul politic este un element esențial pentru integrarea romilor; întrucât, pentru a asigura angajamentul politic și asumarea responsabilităților, este necesară o mai mare mobilizare a actorilor majori de la toate nivelurile, inclusiv a Consiliului;

| Z. | întrucât atitudinile negative față de romi există în societățile noastre de secole și s-au manifestat sub cea mai odioasă formă în perioada Holocaustului, când se estimează că au fost exterminați aproximativ 500 000 de romi; întrucât atitudinile negative față de romi au luat forma a aproape 500 de ani de sclavie la care a fost supusă această populație pe teritoriul actualei Românii; întrucât, ca urmare a secolelor de discriminare și excluziune socială, romii nu au putut beneficia în mod real și semnificativ de dezvoltarea socială și economică continuă a societăților noastre; întrucât au fost lăsați în urmă și, în consecință, disparitățile dintre populația romă și populația generală s-au adâncit; |
| --- | --- |

Z.

întrucât atitudinile negative față de romi există în societățile noastre de secole și s-au manifestat sub cea mai odioasă formă în perioada Holocaustului, când se estimează că au fost exterminați aproximativ 500 000 de romi; întrucât atitudinile negative față de romi au luat forma a aproape 500 de ani de sclavie la care a fost supusă această populație pe teritoriul actualei Românii; întrucât, ca urmare a secolelor de discriminare și excluziune socială, romii nu au putut beneficia în mod real și semnificativ de dezvoltarea socială și economică continuă a societăților noastre; întrucât au fost lăsați în urmă și, în consecință, disparitățile dintre populația romă și populația generală s-au adâncit;

| AA. | întrucât criza COVID-19 a înrăutățit situația comunităților marginalizate de romi din tabere și așezări supraaglomerate și a exacerbat rasismul, discriminarea, excluziunea, violența polițienească și atitudinile ostile împotriva romilor pe motiv răspândesc virusul, ceea ce se explică prin faptul că, având un acces limitat la servicii medicale adecvate, la apă potabilă, la instalații sanitare și la alimente, romii sunt mai expuși riscului de infectare; întrucât această criză evidențiază, prin urmare, cu maximă claritate, necesitatea imperioasă ca UE și statele sale membre să se ocupe de problema incluziunii populațiilor cu origini rome; întrucât statele membre ar trebui să acorde sprijin de urgență și asistență medicală pentru a limita răspândirea virusului, deoarece consecințele economice și sociale ale crizei COVID-19 for afecta probabil cel mai grav romii și vor adânci inegalitățile existente în toate domeniile prioritare de incluziune a romilor; |
| --- | --- |

AA.

întrucât criza COVID-19 a înrăutățit situația comunităților marginalizate de romi din tabere și așezări supraaglomerate și a exacerbat rasismul, discriminarea, excluziunea, violența polițienească și atitudinile ostile împotriva romilor pe motiv răspândesc virusul, ceea ce se explică prin faptul că, având un acces limitat la servicii medicale adecvate, la apă potabilă, la instalații sanitare și la alimente, romii sunt mai expuși riscului de infectare; întrucât această criză evidențiază, prin urmare, cu maximă claritate, necesitatea imperioasă ca UE și statele sale membre să se ocupe de problema incluziunii populațiilor cu origini rome; întrucât statele membre ar trebui să acorde sprijin de urgență și asistență medicală pentru a limita răspândirea virusului, deoarece consecințele economice și sociale ale crizei COVID-19 for afecta probabil cel mai grav romii și vor adânci inegalitățile existente în toate domeniile prioritare de incluziune a romilor;

Propunerea legislativă a UE privind egalitatea, incluziunea și participarea romilor și combaterea atitudinilor ostile față de romi; propunerea strategică pentru perioada post-2020, prioritățile și o finanțare adecvată din partea Uniunii

| 1. | ia act de faptul că populațiile de origine romă se confruntă cu atitudini ostile persistente – o formă specifică de rasism – care conduce la rate maxime de sărăcie și excluziune socială; constată cu regret că, în pofida dezvoltării socioeconomice continue a UE și a eforturilor de a asigura incluziunea romilor atât la nivelul UE, cât și la nivel național, situația generală a romilor în UE nu s-a îmbunătățit, adesea din cauza atitudinilor negative persistente și a lipsei de voință politică; invită, prin urmare, Comisia să fie un exemplu și să introducă o „politică de integrare a populațiilor de origine rome”, pentru a integra perspectiva romilor în toate etapele și nivelurile politicilor, programelor și proiectelor principale, dar fără a exclude o abordare precis direcționată, precum și pentru a preveni discriminarea în politicile UE în general și pentru a facilita acțiunile afirmative și un contact activ cu aceste populații; invită și statele membre să urmeze această cale și să elaboreze politici care să contribuie la incluziunea activă a romilor în societate; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să prezinte o propunere legislativă privind egalitatea, incluziunea și participarea romilor și combaterea atitudinilor ostile față de romi, pe baza unei evaluări de impact aprofundate și a unor consultări sistematice cu populația romă, cu experții și ONG-urile (pro-)romi de la nivel național, regional și mai ales local, precum și alți actori implicați, cum ar fi Consiliul Europei și FRA; consideră că această propunere ar putea fi întemeiată pe articolul 19 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, ca acțiune adecvată de combatere a discriminării pe criterii de origine etnică a populației rome; consideră că recomandarea Consiliului utilizată anterior nu este o formă suficientă de act, deoarece nu este obligatorie din punct de vedere juridic și nu a avut un impact pozitiv semnificativ asupra populației cu origini rome; invită Comisia să țină seama, în domeniile prioritare ale propunerii de directivă post-2020 a UE, de eterogenitatea internă a acestei comunități, asigurându-se că nimeni nu este lăsat în urmă, și încurajează puternic utilizarea denumirii de „populații de origine romă” [sau „romi” în sens extins – n.tr.] atunci când se face referire la grupurile de romi în cadrul politicilor și al discuțiilor UE post-2020; ia act de faptul că participarea egală în toate domeniile vieții publice, participarea politică, precum și limba, arta, cultura și istoria populațiilor cu origini rome ar trebui menționate explicit în propunerea post-2020 a UE referitoare la romi, ca elemente adiționale la cele patru domenii prioritare principale: educație, ocuparea forței de muncă, locuințe și îngrijiri medicale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că propunerea trebuie să acorde prioritate obținerii unor efecte pozitive semnificative și să îmbine aspectele socioeconomice cu o abordare bazată pe drepturi, incluzând un plan de eliminare a inegalităților legate de locuințe, sănătate, muncă și educație; propunerea ar trebui să includă obiective specifice, comparabile, realizabile, obligatorii și cu termene limită, pentru protecția romilor și îmbunătățirea incluziunii lor, inclusiv a celor care aparțin grupurilor care suferă discriminări multiple, cum ar fi tinerii, femeile și fetele, persoanele LGBTI și persoanele cu dizabilități, precum și pentru promovarea unei educații incluzive, pentru dezvoltarea copiilor preșcolari și pentru combaterea discriminării și a segregării; perspectiva justiției ar trebui să aibă prioritate, având în vedere natura colectivă și structurală a discriminării romilor; subliniază că propunerea Comisiei Europene pentru perioada post- 2020 ar trebui să se axeze pe combaterea sărăciei și a atitudinilor negative față de romi, pe îmbunătățirea condițiilor de viață și de sănătate și pe combinarea abordării generale cu abordări specifice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ia act de faptul că, pentru reușita și credibilitatea viitorului proces de incluziune a romilor la nivelul UE, este necesară o schimbare fundamentală de perspectivă, trecând de la o abordare paternalistă la una nepaternalistă în elaborarea politicilor care vizează această populație; subliniază că eforturile naționale în vederea incluziunii romilor ar trebui accelerate în toate statele membre ale UE; subliniază, totuși, că accentul ar trebui pus pe statele membre cu o populație romă numeroasă, în cazul cărora un proces ineficace de incluziune a romilor generează provocări la nivel macroeconomic, exacerbează disparitățile între regiuni și împiedică, astfel, coeziunea socială a UE; subliniază că sprijinul acordat de UE acestor țări ar trebui să fie proporțional cu provocările, că ar trebui să se acorde o atenție sporită eficacității politicilor și măsurilor adoptate în aceste țări; consideră că propunerea post-2020 ar trebui să includă și o componentă externă privind țările candidate la aderare, țările potențial candidate și țările vizate de politica de vecinătate, prin care UE le-ar putea susține în elaborarea unor strategii cuprinzătoare pe termen lung pentru incluziunea romilor și le-ar putea oferi sprijin financiar în domenii precum educația, sănătatea, locuințele și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia să întărească legătura dintre instrumentele financiare și de politică tradiționale ale UE și obiectivele legate de dezvoltarea socioeconomică și includerea romilor prevăzute în propunerea Comisiei cu caracter obligatoriu din punct de vedere juridic; invită Comisia să mobilizeze fonduri pentru egalitatea, includerea și participarea romilor în Cadrul financiar multianual 2021-2027 și în Planul de redresare al UE; insistă în acest sens ca entitățile care desfășoară activități discriminatorii împotriva romilor, care iau decizii sau pun în aplicare măsuri în acest scop, să nu fie admisibile pentru finanțare din bugetul Uniunii; le invită pe Comisia Europeană, pe statele membre și pe țările implicate în procesul de aderare să adapteze principalele mecanisme financiare existente și să asigure flexibilitatea acestora pentru utilizarea mixtă a fondurilor în comunitățile rome, permițând accesul la informații, dialogul, întărirea capacității, acordarea de asistență tehnică și garanții în timpul procesului de depunere a cererilor de finanțare; consideră că fondurile sunt adesea cheltuite cel mai eficient la nivel local de către administrațiile locale și ONG-uri; solicită, prin urmare, Comisiei să majoreze fondurile care le sunt distribuite direct și să îi implice pe reprezentanții romi locali în punerea în aplicare; consideră că, pentru a sprijini organizațiile romilor și cele pro-romi ale societății civile, ar trebui luate în considerare cerințe de cofinanțare mai flexibile, deoarece numeroase ONG-uri, în special de la nivel local, nu își pot plăti contribuțiile financiare, ceea ce reprezintă un obstacol în accesarea fondurilor UE pentru ONG-urile de la nivel local; invită Comisia să dea un răspuns real îngrijorării legate de spațiul din ce în ce mai redus al societății civile independente din unele state membre; este îngrijorat de faptul că pandemia de coronavirus ar putea duce la reduceri ale programelor „Drepturi și valori” în CFM 2021-2027, ceea ce ar afecta în mod negativ organizațiile societății civile care susțin comunitățile rome, având astfel un efect negativ asupra dialogului cu comunitățile rome; invită Comisia și statele membre să gestioneze în mod eficace acest risc; |
| --- | --- |

5.

| 6. | le solicită statelor membre să completeze sprijinul financiar al UE pentru a îmbunătăți situația romilor; invită statele membre să indice nivelul de finanțare necesar pentru a aplica măsurile propuse pentru includerea romilor și să indice cuantumul sumei disponibile pentru astfel de măsuri din bugetele naționale și din bugetul UE; |
| --- | --- |

6.

| 7. | le solicită statelor membre să integreze în structurile lor de dezvoltare regională și locală metodologii de identificare mai bune pentru comunitățile rome marginalizate, precum și mecanisme de finanțare consolidate care să permită direcționarea mai bună a investițiilor în comunitățile rome marginalizate și o mai bună asociere a comunităților rome la punerea în aplicare a fondurilor pentru a asigura că fondurile alocate le parvin romilor și că sunt cheltuite în mod corespunzător; |
| --- | --- |

7.

Colectarea de date defalcate

| 8. | evidențiază necesitatea colectării sistematice de date solide defalcate în funcție de grup etnic și sex pentru a sta la baza unor analize cu privire la necesități și la context, a contribui la stabilirea obiectivelor și a indicatorilor de impact, pentru a asigura cel mai bun rezultat în ceea ce privește corelarea nevoilor cu planificarea și întocmirea bugetului, atât la nivel național, cât și la nivelul UE; subliniază importanța metodelor contrafactuale de evaluare a impactului pentru a reduce decalajul dintre cadrele de politică și implementarea pe teren; reamintește faptul că o limitare critică pentru unele intervenții reprezintă decalajul dintre ambiție și capacitatea structurii instituite de a obține rezultate, din cauza lipsei planificării bazate pe date, a bugetului insuficient și a apariției unor noi nevoi neprevăzute; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește că Curtea de Conturi Europeană a concluzionat, în 2016, că monitorizarea și evaluarea progreselor realizate în ceea ce privește implementarea strategiilor naționale privind romii au reprezentat o provocare considerabilă în toate statele membre vizitate; invită Comisia să creeze abordări inovatoare, orientate asupra impactului și bazate pe date, ca o contribuție directă la următoarea generație de programe; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să colaboreze cu statele membre în ce privește o metodologie comună de colectare și publicare a datelor privind egalitatea defalcate în funcție de originea etnică, astfel cum este definită în Directiva UE privind egalitatea rasială, care să fie voluntară, anonimă și să asigure protecția datelor personale, autoidentificarea și consultarea cu comunitățile pertinente, pentru a obține date fiabile și comparabile, în conformitate cu cadrele juridice naționale relevante și cu legislația UE în materie de protecție a datelor, pentru a sprijini politicile bazate pe probe, a îmbunătăți eficacitatea strategiilor și a măsurilor luate și a identifica problemele structurale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită statele membre să utilizeze toate datele disponibile pentru a stabili indici de referință și a orienta elaborarea programelor de politică; subliniază că este esențial să se elaboreze un profil mai precis al populației rome și al nevoilor sale, inclusiv în țările candidate; subliniază că orientările Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene ar fi esențiale în acest sens; |
| --- | --- |

11.

Participarea egală a romilor la procesele decizionale, strategiile naționale de includere

| 12. | invită Comisia să înființeze un mecanism care să favorizeze includerea pentru a asigura participarea în condiții egale a organizațiilor romilor și a celor pro-romi ale societății civile rome, a experților și a membrilor comunității de la toate nivelurile, abandonând abordarea paternalistă și adoptând o abordare nepaternalistă, inclusiv a celor activi la nivel local și regional, ținând seama de perspectiva de gen atât în dezbaterea politică, cât și în procesul decizional; invită statele membre să promoveze educația alegătorilor romi și participarea la vot a acestora; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să constituie un grup operativ pentru romi la nivelul UE pentru a facilita includerea romilor în diferite domenii de politică și capacitarea persoanelor de etnie romă, sprijinind întărirea capacităților tuturor actorilor implicați în gestionarea și punerea în aplicare a politicilor naționale și europene privind romii, într-o manieră concretă, demnă, imparțială, transparentă și care favorizează includerea; le invită pe statele membre să procedeze în mod similar atunci când își vor elabora strategiile naționale vizând includerea populației rome pentru perioada de după 2020; subliniază că părțile interesate de la nivel local și regional (ONG-uri, activiști, experți locali, membri ai comunității, persoanele afectate de atitudinile negative față de romi etc.) trebuie să fie implicate în mod semnificativ în elaborarea, punerea în aplicare și monitorizarea strategiilor naționale vizând includerea romilor, precum și a altor politici publice ce vizează persoanele de origine romă, astfel încât participarea romilor să devină o normă de calitate comună obligatorie pentru viitorul cadru și pentru strategiile naționale vizând includerea romilor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | le invită pe statele membre să elaboreze strategii naționale pentru perioada de după 2020 pentru includerea populației de origine romă, însoțite de un cadru de evaluare comun cuprinzător și cu un buget predefinit adecvat, integrat în bugetele naționale, regionale și locale supuse unei reexaminări și unei evaluări periodice și care să reflecte amploarea nevoilor de includere socială ale populației de origine romă; subliniază că, atunci când se întocmesc bugetele locale, regionale și naționale, includerea persoanelor rome trebuie să se numere printre priorități; le invită pe statele membre să includă combaterea atitudinilor negative față de romi într-o abordare orizontală în strategiile lor naționale de includere, în toate domeniile vieții publice; invită Comisia să includă în recomandările specifice fiecărei țări o evaluare a progreselor înregistrate în atingerea obiectivelor vizate de strategiile naționale de includere; |
| --- | --- |

14.

Atitudinile negative față de romi și discriminarea intersecțională

| 15. | își reiterează poziția și recomandările formulate în Rezoluția sa din 25 octombrie 2017 referitoare la aspecte legate de drepturile fundamentale în ceea ce privește integrarea romilor în UE: combaterea atitudinilor negative față de romi; deoarece, până în prezent, au fost luate doar măsuri limitate, îi solicită Comisiei să includă aceste recomandări în propunerea UE privind egalitatea, includerea și participarea romilor pentru perioada de după 2020, în special recomandările referitoare la atitudinile negative față de romi, la adevăr și reconciliere, întrucât acestea reprezintă piatra de temelie pentru construirea unei societăți puternice și favorabile includerii; respinge cu fermitate discursul politic și populismul care vizează elaborarea unei politici guvernamentale ce instigă la atitudini negative față de romi, la considerarea romilor drept țapi ispășitori și la promovarea discriminării sau a segregării, atât în mod direct, cât și indirect; consideră că astfel de acțiuni politice sunt îndreptate nu numai împotriva constituțiilor naționale, dar și împotriva drepturilor și valorilor fundamentale consacrate în tratatele UE; invită, prin urmare, Comisia să ia măsuri imediate prin inițierea procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor atunci când există riscul de încălcare a legislației UE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită statele membre să recunoască în mod oficial atitudinile negative față de romi ca pe o formă specifică de rasism împotriva populației de origine romă; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia și statele membre să combată atitudinile negative față de romi în principalele domenii ale propunerii pentru perioada de după 2020 și solicită măsuri legislative și de politică la nivel european și național eficiente pentru combaterea acestui fenomen atât în statele membre, cât și în țările implicate în procesul de aderare; consideră că combaterea atitudinilor negative față de romi este o problemă cu caracter transversal și ar trebui luată în considerare în toate domeniile de politică a Uniunii, inclusiv în noile tehnologii; le invită pe statele membre să se asigure că noile tehnologii concepute și utilizate de către autoritățile de aplicare a legii nu creează riscuri de discriminare pentru minoritățile rasiale și etnice; invită Comisia să integreze în continuare activitatea organismelor naționale de promovare a egalității (NEB) în elaborarea și punerea în aplicare a viitorului cadru de politică; invită în continuare Comisia să dezvolte sinergii mai puternice între organismele naționale de promovare a egalității (NEB) și punctele naționale de contact pentru romi în lupta împotriva atitudinilor negative față de aceștia; le solicită statelor membre să garanteze independența reală, mandatul și resursele necesare ale organismelor de promovare a egalității, pentru a le permite să își îndeplinească sarcinile de promovare și de protecție a drepturilor fundamentale, inclusiv pe cele ale persoanelor de origine romă; consideră că organismele de promovare a egalității sunt instituțiile potrivite pentru colectarea datelor și detectarea tendințelor privind atitudinile negative față de romi și transmiterea acestora la nivel european; |
| --- | --- |

17.

| 18. | le invită pe statele membre să asigure accesul egal la justiție și egalitatea în fața legii pentru romi; le invită pe statele membre să îi protejeze pe romi împotriva amenințărilor grupurilor de extremă dreaptă, să ancheteze cazurile de abuzuri al poliției și să asigure participarea romilor la autoritățile de aplicare a legii și la forțele de securitate; |
| --- | --- |

18.

| 19. | le încurajează pe statele membre să adopte orientări și să elaboreze cursuri de formare pentru forțele de poliție împotriva incriminării disproporționate a persoanelor de origine romă, împotriva stabilirii de profiluri pe criterii etnice, a procedurilor excesive de oprire și percheziție, a raidurilor inopinate în așezările de romi, a confiscării și distrugerii arbitrare a proprietății, a folosirii excesive a forței în timpul arestărilor, a atacurilor, a amenințărilor, a tratamentelor umilitoare, a abuzurilor fizice și a încălcării drepturilor în timpul interogatoriilor și al reținerii de către poliție și împotriva aplicării unor sancțiuni mai mici în cazul infracțiunilor comise împotriva persoanelor de origine romă, acordând asistență și protecție insuficiente sau neacordând deloc această asistență și protecție (cum ar fi în cazul traficului de persoane și al victimelor violenței în familie) sau investigând insuficient sau neinvestigând deloc cazurile de infracțiuni anunțate de persoane de origine romă (în special infracțiuni motivate de ură); le solicită statelor membre să asigure anchetarea deplină a acestor cazuri de către autoritățile competente; le invită pe statele membre să asigure măsuri corective adecvate; |
| --- | --- |

19.

| 20. | salută declarațiile Consiliului Europei, potrivit cărora fenomenul discursurilor de incitare la ură în mediul online necesită o reflecție și acțiuni suplimentare în materie de reglementare și de găsire a noi modalități de combatere a acestor discursuri, cum ar fi discursuri alternative și tehnologii de verificare a faptelor; |
| --- | --- |

20.

| 21. | le solicită statelor membre să asigure aplicarea eficace și practică a Directivei privind egalitatea rasială și să asigure aplicarea eficace a Deciziei-cadru privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei, pentru a combate atitudinile negative persistente față de romi; își reiterează invitația adresată Consiliului de a debloca negocierile cu privire la directiva orizontală împotriva discriminării, întrucât aceasta este o condiție pentru realizarea egalității în UE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | le solicită în continuare statelor membre să își intensifice eforturile de combatere a discriminării, a discursurilor bazate pe ură și a infracțiunilor motivate de ură în cadrul legislației naționale și europene împotriva discriminării, în special în ceea ce privește monitorizarea victimelor de etnie romă și acordarea de asistență acestora; |
| --- | --- |

22.

| 23. | le reamintește statelor membre obligația, în temeiul Directivei privind egalitatea rasială, de a desemna un organism specializat pentru promovarea egalității de tratament pentru toate persoanele, fără discriminare pe criterii de rasă sau origine etnică; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că UE și statele membre ar trebui să adopte măsuri privind situația și drepturile persoanelor aflate la intersectarea motivelor de discriminare în UE, în special femeile, migranții, persoanele LGBTI, persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reamintește rolul esențial al mass-mediei în reducerea atitudinilor negative față de romi printr-o mediatizare nediscriminatorie a minorităților; |
| --- | --- |

25.

Sănătate

| 26. | solicită statelor membre ale UE să elaboreze măsuri de îmbunătățire a accesului romilor la asistență medicală preventivă și curativă, de bună calitate și la prețuri abordabile, inclusiv la servicii de sănătate sexuală și reproductivă, în special pentru femei, copii, persoanele în vârstă și persoanele cu handicap; reiterează că un element esențial în acest sens îl reprezintă îmbunătățirea accesului la serviciile de sănătate, atât a accesului fizic, cât și prin eliminarea barierelor intangibile pe care le constituie prejudecățile și rasismul; |
| --- | --- |

26.

| 27. | le solicită statelor membre să aloce fonduri suficiente pentru îmbunătățirea stării generale de sănătate a comunităților rome prin intermediul educației în domeniul sănătății și al educației sexuale, prin activități mobile de depistare medicală în zonele segregate, prin campanii educaționale în domeniul sănătății în materie de prevenție și prin instruirea lucrătorilor din domeniul asistenței medicale și sociale în ceea ce privește diversitatea, lucru care contribuie la adaptarea sistemelor de sănătate ale UE la diversitate; |
| --- | --- |

27.

| 28. | condamnă cu fermitate segregarea etnică a femeilor de etnie romă în unitățile de îngrijire medicală maternă; le invită pe statele membre să interzică imediat toate formele de segregare etnică în unitățile medicale, inclusiv în unitățile de îngrijire a sănătății materne; |
| --- | --- |

28.

| 29. | le invită pe statele membre să pună la dispoziția tuturor persoanelor care au supraviețuit unor acte de sterilizare forțată și coercitivă măsuri de compensare eficiente și rapide, inclusiv prin instituirea unor sisteme de despăgubire eficace; |
| --- | --- |

29.

Accesul egal și echitabil la educație, la artele plastice, limba și cultura rome

| 30. | invită Comisia să conceapă noi instrumente sau subprograme de finanțare care să fie complementare măsurilor statelor membre pentru un sprijin specific și personalizat pentru educația de calitate pentru elevii romi începând de la vârsta de trei ani, care se confruntă cu sărăcia extremă și care nu au acces la inițiativele de finanțare existente și viitoare ale UE în materie de educație și includere socială, cum ar fi Erasmus Plus, Garanția pentru copii sau Fondul social european Plus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ia act de faptul că, în unele state membre, în ultimii ani, s-au realizat doar progrese limitate în educația copiilor romi defavorizați social, mai ales din cauza lipsei de voință politică și a atitudinii discriminatorii față de romi, care face ca decalajul dintre elevii și studenții romi și ceilalți elevi și studenți în ceea ce privește rezultatele școlare să rămână ridicat; reamintește că este esențial să se ofere copiilor romi un început echitabil în viață, pentru a pune capăt ciclului intergenerațional de transmitere a sărăciei; le îndeamnă pe statele membre să adopte o abordare holistică în toate domeniile de politică și să plaseze educația copiilor romi printre prioritățile programelor guvernelor; |
| --- | --- |

31.

| 32. | recomandă ca educația elevilor vulnerabili de etnie romă să înceapă cât mai devreme, ținând seama de condițiile specifice din fiecare stat membru, primindu-i în servicii de îngrijire a copiilor și a copiilor preșcolari egale, accesibile, care promovează includerea și pe care părinții și le pot permite financiar; le îndeamnă pe statele membre să elaboreze și să pună în aplicare strategii și programe menite să faciliteze accesul romilor la structuri de îngrijire a copiilor, la școli și universități, aceasta constituind o condiție prealabilă a dezvoltării personale și profesionale, și reamintește că activitățile extrașcolare, cum ar fi activitățile sportive sau artistice, constituie mijloace excelente de includere; |
| --- | --- |

32.

| 33. | le solicită Comisiei și statelor membre să asigure finanțarea adecvată a ONG-urilor care desfășoară astfel de activități, deoarece activitățile respective sunt esențiale pentru crearea unui mediu și a unor condiții în care copiii de orice origine să beneficieze de oportunități egale; consideră că schimbul de bune practici între statele membre este, de asemenea, esențial în acest domeniu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | își exprimă îngrijorarea, în special, cu privire la nivelul ridicat de segregare a copiilor de origine romă în școli și la practica discriminatorie de plasare a copiilor de origine romă în școli pentru copii cu handicap mental, care persistă în unele state membre; îndeamnă statele membre în cauză să înceteze astfel de practici în conformitate cu legislația împotriva discriminării aplicabilă; le solicită statelor membre ale UE să acorde prioritate măsurilor de eliminare a oricărei forme de segregare a romilor în școală sau în clasă, în conformitate cu recomandarea Consiliului din 2013, prin punerea în aplicare a unei game largi de măsuri care să implice activ părțile interesate de la nivel local, în special părinții și copiii romi, precum și organizațiile comunitare și prin conceperea unor acțiuni de sensibilizare; |
| --- | --- |

34.

| 35. | le invită pe statele membre să se asigure că toate școlile și inspectoratele își îndeplinesc efectiv obligația legală de combatere a segregării în școli și, de asemenea, să se angajeze să colecteze și să publice anual situația segregării școlare la toate nivelurile, inclusiv prin sancționarea celor care nu respectă regulile le invită pe statele membre să facă schimb de bune practici, cum ar fi constituirea, capacitarea și finanțarea unei comisii ministeriale de combatere a segregării, pentru a sprijini școlile care doresc să combată segregarea și a îi sancționa pe cei care nu se conformează (AM 251); reamintește că Comisia a inițiat trei proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor pentru segregarea copiilor romi; consideră că, în ultimii ani, nu s-au înregistrat progrese, în pofida eforturilor depuse de Comisie; solicită, așadar, Comisiei să adopte măsuri suplimentare și să sesizeze Curtea de Justiție a Uniunii Europene cu privire la aceste cazuri, dacă este necesar; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reamintește necesitatea stringentă de a îi implica pe părinții romi în fiecare etapă a școlarizării copiilor lor; le îndeamnă pe statele membre să dezvolte programe pentru includerea părinților romi în procesul de școlarizare și de dezvoltare educațională și personală a copiilor lor; subliniază că capacitatea statelor membre de a asigura implicarea părinților romi depinde în mare măsură de factori multipli, atât societali, cât și economici, și solicită sprijin special – în ce privește integritatea sanitară, alimentația școlară și îmbrăcămintea – pentru familiile de romi care se confruntă cu dificultăți economice, sociale, medicale sau locative; consideră că ar trebui create noi oportunități pentru copiii care au abandonat școala și/sau sunt analfabeți și nu dețin competențe de bază, astfel încât aceștia să își continue educația; solicită statelor membre să utilizeze pe deplin Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane în acest sens; |
| --- | --- |

36.

| 37. | le invită pe statele membre ale UE să asigure accesul egal al copiilor romi la o educație de înaltă calitate, inclusiv prin învățare în cadrul serviciilor comunitare și oportunități de învățare pe tot parcursul vieții; le solicită statelor membre să abordeze din punct de vedere structural respectarea diversității, înțelegerea interculturală și drepturile omului în programele școlare obișnuite și în mass-media, și să includă în programa școlară cursuri de instruire în ce privește drepturile omului, leadership și cetățenia democratică, precum și istoria romilor, și să disemineze și să extindă programele universitare legate de romi la nivel european; |
| --- | --- |

37.

| 38. | le solicită statelor membre să elaboreze legi și măsuri de politică care să vizeze acordarea de despăgubiri tuturor copiilor romi diagnosticați greșit și plasați în școli speciale sau în clase și școli constituite exclusiv din copii romi pe baza originii lor etnice, încălcându-le astfel drepturile fundamentale și șansa la o educație de calitate și la locuri de muncă decente; |
| --- | --- |

38.

| 39. | este de părere că criza de COVID-19 a făcut necesară utilizarea activă a tehnologiilor și metodelor informației și comunicațiilor (TIC); subliniază, cu toate acestea, faptul că pandemia a scos la iveală o pregătire insuficientă în ce privește transformarea digitală, deoarece numeroase familii de origine romă și școlile lor nu dispuneau de instrumente și competențe de TIC adecvate și adesea nu își permiteau să plătească energia electrică și conecția digitală; consideră, prin urmare, că deținerea unui dispozitiv de TIC constituie punctul de intrare în sistemul de instruire digitală; prin urmare, îndeamnă Comisia să creeze un ansamblu de instrumente de TIC și să îl distribuie celor mai vulnerabile familii și copii pentru a le oferi instrumentele de bază pentru învățarea la distanță și a le pregăti pentru era digitală; consideră că accesul la internet și competențele TIC reprezintă o piatră de temelie a erei digitale viitoare pentru fiecare cetățean și, ca atare, este esențială și pentru capacitarea persoanelor cu origine romă; prin urmare, îi solicită Comisiei să includă dispozițiile legate de accesul la internet în propunerea pentru perioada de după 2020; le invită pe statele membre să integreze competențele TIC în programele lor de învățământ de la o vârstă fragedă și să investească în programe de alfabetizare digitală care să îi poată sprijini pe copiii romi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | le solicită statelor membre să promoveze limba, cultura și istoria romilor în programele școlare, în muzee și în alte forme de exprimare culturală și istorică, precum și să recunoască contribuția culturii rome ca parte a patrimoniului european; solicită statelor membre să elaboreze măsuri coerente și consecvente, cu bugete adecvate pentru stimularea, sprijinirea și promovarea artelor și a culturii rome, pentru cercetarea și conservarea patrimoniului material și imaterial al culturii tradiționale rome, precum și revitalizarea și promovarea meșteșugurilor tradiționale ale romilor; |
| --- | --- |

40.

Locuințe de calitate și la prețuri accesibile, justiția în materie de mediu

| 41. | subliniază că locuința nu este un bun, ci o necesitate, fără de care oamenii nu pot participa pe deplin în societate și nu pot avea acces la drepturile fundamentale; le solicită Comisiei și statelor membre să integreze în politicile lor recomandările formulate în Raportul Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei intitulat „Comitetul european pentru drepturile sociale (ECSR) Dreptul la locuințe accesibile: datoria neglijată a Europei”, în special, să se asigure că toate statele membre acceptă prompt să respecte articolul 31 din Carta socială europeană revizuită, care se referă la dreptul la locuință, și să intensifice investițiile în locuințe sociale și accesibile ca preț, pentru a elimina povara excesivă a costurilor aferente locuinței, în special în rândul grupurilor marginalizate; |
| --- | --- |

41.

| 42. | le încurajează în mod ferm pe statele membre să se asigure că persoanele rome sunt înregistrate în mod corespunzător, că dispun de documente de identitate și de certificate de naștere și că proprietățile lor (terenul și locuința) sunt de asemenea înregistrate, precum și să asigure proceduri juridice și administrative mai flexibile în viitor; |
| --- | --- |

42.

| 43. | le invită pe statele membre să reducă la minimum efectele pandemiei de COVID-19 în spațiile de locuit supraaglomerate și inumane ale romilor prin legalizarea așezărilor informale ale acestora, prin investiții în îmbunătățirea infrastructurii și a locuințelor pentru așezările informale nou-legalizate; |
| --- | --- |

43.

| 44. | le solicită statelor membre să adopte un mecanism cuprinzător pentru a se asigura că discriminarea și abuzul împotriva romilor în domeniul locuințelor sunt împiedicate și sancționate, pentru a soluționa problema persoanelor fără adăpost și a pune la dispoziție spații de popas suficiente și adecvate romilor nesedentari;; le invită pe statele membre să împiedice continuarea evacuărilor forțate a populației de etnie romă, asigurându-se că astfel de practici se desfășoară întotdeauna în deplină conformitate cu legislația internațională, europeană și națională; le invită pe statele membre să se asigure că persoanele în cauză beneficiază de un preaviz rezonabil și de informații adecvate și subliniază că nu ar trebui să aibă loc nicio evacuare fără prevederea unei locuințe înlocuitoare standard, la un preț accesibil și de calitate, într-un cadru nesegregat, care să aibă acces la serviciile publice; subliniază nevoia urgentă de investiții publice pentru depășirea segregării; le invită pe statele membre să promoveze desegregarea spațială; scoate în evidență faptul că izolarea geografică și segregarea locuințelor îi țin pe membrii minorităților etnice departe de locuri de muncă decente, indiferent de nivelul lor de calificare; observă că este esențială găsirea de soluții la evacuări prin implicarea diferitelor instituții, în timp ce acțiunile care vizează locuințele romilor ar trebui integrate în activități naționale și în inițiative legislative mai ample axate pe locuințe sociale sau pe programe de asistență; |
| --- | --- |

44.

| 45. | reamintește că efectele pandemiei de COVID-19 sunt resimțite, în principal, de persoanele cele mai defavorizate, inclusiv de comunitățile rome din întreaga UE și regretă faptul că comunitățile rome sunt discriminate și marginalizate în continuare din cauza pandemiei de coronavirus; le invită pe statele membre să adopte, în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19, măsuri urgente pentru a găsi soluții la lipsa de apă, de salubritate adecvată, de energie electrică și de infrastructură necesară în comunitățile sărace de romi; le invită pe statele membre să includă în integralitate așezările de romi în măsurile de dezinfectare, să interzică anularea serviciilor de utilități de bază în timpul pandemiei, să ia în considerare subvenționarea costurilor de consum pentru persoanele cele mai vulnerabile și pentru cele care și-au pierdut veniturile, sau înghețarea plăților până la sfârșitul perioadei planului de redresare, să ofere sprijin financiar părinților singuri/mamelor singure pentru îngrijirea copiilor, plata chiriei și a altor cheltuieli de gospodărie pentru a atenua dificultățile financiare, în special ținând seama de pierderile de locuri de muncă; |
| --- | --- |

45.

| 46. | solicită punerea în aplicare la nivelul UE a Convenției de la Aarhus, care corelează drepturile de mediu cu drepturile omului; recomandă ca nedreptățile ecologice să fie integrate în propunerea pentru perioada de după 2020 și invită Comisia să găsească soluții pentru diferitele forme de discriminare ecologică; |
| --- | --- |

46.

Femeile și fetele de etnie romă

| 47. | subliniază necesitatea de a acorda prioritate unei perspective de gen, politicilor care iau în considerare dimensiunea de gen și combaterii violenței (inclusiv a traficului de ființe umane); le îndeamnă pe toate statele membre care nu au făcut încă acest lucru să ratifice de urgență Convenția de la Istanbul; ia act de faptul că politicile viitoare trebuie să recunoască aceste diferențe și să le abordeze prin intervenții specifice și forme speciale de sprijin dedicate femeilor de etnie romă; subliniază că ar trebui avute în vedere măsuri specifice pentru capacitarea femeilor și a fetelor de etnie romă, deoarece acestea sunt supuse, adesea, unor discriminări multiple; |
| --- | --- |

47.

| 48. | le solicită guvernelor statelor membre, autorităților locale și, atunci când este cazul, instituțiilor UE să le implice pe femeile rome, prin intermediul organizațiilor pentru femei și al altor actori din domeniu, în pregătirea, punerea în aplicare, evaluarea și monitorizarea SNIR și să creeze legături între organismele de promovare a egalității de gen, organizațiile pentru drepturile femeilor și strategiile de includere socială, pentru a câștiga încrederea comunităților și a asigura luarea în considerare a contextelor locale; |
| --- | --- |

48.

| 49. | le invită pe statele membre să se asigure că în strategiile lor naționale de integrare a romilor (SNIR) este inclus un capitol specific privind drepturile femeilor și egalitatea între femei și bărbați și că în fiecare secțiune a acestuia se aplică măsuri de integrare a dimensiunii de gen care vizează promovarea drepturilor femeilor și perspectiva egalității între femei și bărbați, în special în alocarea fondurilor, în concordanță cu concluziile Consiliului privind cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor, care subliniază că „o perspectivă de gen trebuie să fie aplicată în cadrul tuturor politicilor și acțiunilor pentru promovarea includerii romilor”; invită Comisia și statele membre să evalueze dacă politicile duc la îmbunătățirile dorite ale condițiilor pentru femeile și fetele de etnie romă și să ia măsuri în cazul în care nu se înregistrează progrese; |
| --- | --- |

49.

| 50. | le invită pe statele membre să elaboreze măsuri de sprijinire a femeilor de etnie romă pentru a își valorifica pe deplin potențialul și posibilitățile de a acționa în calitate de cetățeni independenți, activi, încrezători și emancipați; le solicită statelor membre să extindă sistemele de sănătate și de mediere școlară pentru romi, în mod obligatoriu, la toate comunitățile rome, să asigure un mediator pentru fiecare 500 de persoane și să finanțeze și să sprijine în mod corespunzător sistemele, acordându-le mediatorilor un rol mai important în procesul de includere; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită Comisia și statele membre să includă mai explicit fetele și femeile de etnie romă în politicile legate de piața muncii, inclusiv în Garanția pentru tineret; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită Comisia și statele membre să se asigure că drepturile fundamentale ale femeilor și copiilor de etnie romă sunt respectate și că, inclusiv prin campanii de sensibilizare, femeile și fetele rome își cunosc drepturile conferite de legislația națională în vigoare privind egalitatea între femei și bărbați și discriminarea, precum și să combată în continuare tradițiile patriarhale și sexiste; |
| --- | --- |

52.

Servicii de angajare de calitate

| 53. | le invită pe statele membre să asigure servicii de angajare de calitate pentru tinerii de etnie romă, inclusiv pentru cei care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program de instruire sau de formare și care se confruntă cu sărăcia extremă; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită Comisia să prezinte o comunicare privind orientările și standardele pentru politicile de recrutare fără discriminare pentru statele membre și pentru angajatori, care să includă recomandări pentru adoptarea de planuri de egalitate la nivelul companiei și în contractele colective de muncă sectoriale și implementarea de grupuri operative pentru diversitate la locul de muncă, inclusiv pentru combaterea stereotipurilor, a prejudecăților și a atitudinilor negative, prevenirea discriminării în procesul de recrutare, promovare, remunerare și acces la formare; subliniază că aceste planuri de acțiune pentru egalitate ar trebui să fie utilizate, de asemenea, pentru a promova diversitatea etnică și culturală la locul de muncă, pentru a elabora reglementări interne împotriva rasismului și a discriminării și hărțuirii la locul de muncă pe motive rasiste, pentru a monitoriza și a revizui recrutarea, avansarea și păstrarea forței de muncă pe criterii de egalitate, cu scopul de a identifica practicile discriminatorii directe sau indirecte și pentru a adopta măsuri corective de reducere a inegalităților în fiecare dintre aceste domenii și, în acest sens, de a colecta date privind egalitatea cu privire la standardele în materie de viață privată și drepturi fundamentale; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază că problemele cele mai stringente în privința angajării romilor sunt tranziția efectivă de la educație la piața deschisă a muncii evidențiază importanța combaterii diferitelor forme de muncă nedeclarată, a discriminării practicate de angajatori și a corelării cererii cu oferta de forță de muncă; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită Comisia să își respecte angajamentul de a adopta un plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și să incorporeze includerea romilor ca indicator în tabloul de bord social; îndeamnă Comisia și statele membre să asigure accesul la locuri de muncă decente, salarii și condiții de muncă echitabile și să garanteze că sistemele de protecție socială și serviciile sociale sunt adecvate, accesibile și utilizate de potențialii beneficiari și includ o asigurare universală de sănătate fără discriminare, precum și mecanisme de venit minim și drepturi la pensie; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor candidate, parlamentelor și consiliilor subnaționale ale statelor membre și ale țărilor candidate, Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, Comitetului European al Regiunilor, Consiliului Europei și Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(2)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(3)  JO L 328, 6.12.2008, p. 55.

(4)  JO L 264, 25.9.2006, p. 13.

(5)  JO C 378, 24.12.2013, p. 1.

(6)  JO C 328, 6.9.2016, p. 4.

(7)  JO C 346, 27.9.2018, p. 171.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0032.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0075.

(10)  JO C 463, 21.12.2018, p. 21.

(11)  JO C 162, 10.5.2019, p. 24.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0428.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0447.

(14)  Comisia Europeană, Raport privind punerea în aplicare a strategiilor naționale de integrare a romilor – 2019.

(15)  Comisia Europeană, Evaluarea la jumătatea perioadei a cadrului UE pentru SNIR.

(16)  FRA, Al doilea sondaj al Uniunii Europene privind minoritățile și discriminarea, romii – câteva constatări, 2016.

(17)  FRA, Al doilea sondaj al Uniunii Europene privind minoritățile și discriminarea, romii – câteva constatări, 2016.

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/117 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/117

---

P9_TA(2020)0230

Pregătirea reuniunii extraordinare a Consiliului European axate pe escaladarea periculoasă a tensiunilor și rolul Turciei în estul Mării Mediterane

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la pregătirea reuniunii extraordinare a Consiliului European axate pe escaladarea periculoasă a tensiunilor și rolul Turciei în estul Mării Mediterane (2020/2774(RSP))

(2021/C 385/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Turcia, în special cea din 24 noiembrie 2016 referitoare la relațiile dintre UE și Turcia (1), cea din 27 octombrie 2016 referitoare la situația jurnaliștilor în Turcia (2), cea din 8 februarie 2018 referitoare la situația actuală a drepturilor omului în Turcia (3), cea din 13 martie 2019 referitoare la raportul Comisiei pe 2018 privind Turcia (4), cea din 19 septembrie 2019 referitoare la situația din Turcia, în special la îndepărtarea din funcție a primarilor aleși (5) și cea din 13 noiembrie 2014 referitoare la acțiunile Turciei care creează tensiuni în zona economică exclusivă a Ciprului (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Turcia, în special cea din 24 noiembrie 2016 referitoare la relațiile dintre UE și Turcia (1), cea din 27 octombrie 2016 referitoare la situația jurnaliștilor în Turcia (2), cea din 8 februarie 2018 referitoare la situația actuală a drepturilor omului în Turcia (3), cea din 13 martie 2019 referitoare la raportul Comisiei pe 2018 privind Turcia (4), cea din 19 septembrie 2019 referitoare la situația din Turcia, în special la îndepărtarea din funcție a primarilor aleși (5) și cea din 13 noiembrie 2014 referitoare la acțiunile Turciei care creează tensiuni în zona economică exclusivă a Ciprului (6),

| — | având în vedere dezbaterea sa din 9 iulie 2020 privind stabilitatea și securitatea în estul Mării Mediterane și rolul negativ al Turciei, |
| --- | --- |

—

având în vedere dezbaterea sa din 9 iulie 2020 privind stabilitatea și securitatea în estul Mării Mediterane și rolul negativ al Turciei,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 mai 2019 privind politica de extindere a UE (COM(2019)0260), însoțită de documentul de lucru al serviciilor Comisiei (SWD(2019)0220), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 mai 2019 privind politica de extindere a UE (COM(2019)0260), însoțită de documentul de lucru al serviciilor Comisiei (SWD(2019)0220),

| — | având în vedere declarațiile anterioare ale Vicepreședintelui Comisiei/ Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) privind activitățile de foraj ale Turciei în estul Mării Mediterane, în special declarația din 16 august 2020 privind reluarea de către Turcia a activităților de foraj în estul Mării Mediterane, având în vedere observațiile prezentate la conferința de presă care a urma întâlnirii sale cu ministrul turc al afacerilor externe, Mevlut Çavușoğlu, din data de 6 iulie 2020, observațiile prezentate după întâlnirea sa cu ministrul grec al apărării, Nikolaos Panagiotopoulos, din data de 25 iunie 2020, și observațiile de după întâlnirea cu ministrul cipriot al afacerilor externe, Nikos Christodoulides, din data de 26 iunie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile anterioare ale Vicepreședintelui Comisiei/ Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) privind activitățile de foraj ale Turciei în estul Mării Mediterane, în special declarația din 16 august 2020 privind reluarea de către Turcia a activităților de foraj în estul Mării Mediterane, având în vedere observațiile prezentate la conferința de presă care a urma întâlnirii sale cu ministrul turc al afacerilor externe, Mevlut Çavușoğlu, din data de 6 iulie 2020, observațiile prezentate după întâlnirea sa cu ministrul grec al apărării, Nikolaos Panagiotopoulos, din data de 25 iunie 2020, și observațiile de după întâlnirea cu ministrul cipriot al afacerilor externe, Nikos Christodoulides, din data de 26 iunie 2020,

| — | având în vedere concluziile relevante ale Consiliului și ale Consiliului European privind Turcia, în special concluziile Consiliului European din 19 august 2020 privind Mediterana de est, concluziile Consiliului din 27 februarie 2020 privind activitățile ilegale de foraj ale Turciei în estul Mediteranei și concluziile Consiliului din 17-18 octombrie 2019 privind activitățile ilegale de foraj ale Turciei în zona economică exclusivă a Ciprului, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile relevante ale Consiliului și ale Consiliului European privind Turcia, în special concluziile Consiliului European din 19 august 2020 privind Mediterana de est, concluziile Consiliului din 27 februarie 2020 privind activitățile ilegale de foraj ale Turciei în estul Mediteranei și concluziile Consiliului din 17-18 octombrie 2019 privind activitățile ilegale de foraj ale Turciei în zona economică exclusivă a Ciprului,

| — | având în vedere declarațiile din 15 mai 2020 și din 14 august 2020 ale miniștrilor de externe din UE cu privire la situația din estul Mării Mediterane, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile din 15 mai 2020 și din 14 august 2020 ale miniștrilor de externe din UE cu privire la situația din estul Mării Mediterane,

| — | având în vedere rezultatul reuniunii informale a miniștrilor de externe din UE (Gymnich), din 28 august 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatul reuniunii informale a miniștrilor de externe din UE (Gymnich), din 28 august 2020,

| — | având în vedere Tratatul NATO din 1949 și declarația Secretarului General al NATO din 3 septembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul NATO din 1949 și declarația Secretarului General al NATO din 3 septembrie 2020,

| — | având în vedere declarația de la Ajaccio în urma celui de al șaptelea summit al țărilor sudice membre ale Uniunii (MED7), din 10 septembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de la Ajaccio în urma celui de al șaptelea summit al țărilor sudice membre ale Uniunii (MED7), din 10 septembrie 2020,

| — | având în vedere dreptul internațional cutumiar relevant și Convenția Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS) din 1982, la care Grecia și Cipru, precum și Uniunea Europeană, sunt părți, precum și Carta ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere dreptul internațional cutumiar relevant și Convenția Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS) din 1982, la care Grecia și Cipru, precum și Uniunea Europeană, sunt părți, precum și Carta ONU,

| — | având în vedere Statutul de la Roma și documentele prin care a fost înființată Curtea Internațională de Justiție (CIJ) și precedentele create de jurisprudența acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul de la Roma și documentele prin care a fost înființată Curtea Internațională de Justiție (CIJ) și precedentele create de jurisprudența acesteia,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât partea de est a Mediteranei – o zonă de importanță strategică pentru UE și esențială pentru pacea și stabilitatea din întreaga regiune mediteraneeană și din Orientul Mijlociu – este tulburată de o serie de dispute complexe și de durată, de natură politică, economică și geostrategică; întrucât escaladarea tensiunilor din estul Mării Mediterane este alimentată de acțiunile unilaterale realizate de Turcia, inclusiv acțiuni militare, de lipsa unui dialog diplomatic amplu și de eșecul regretabil al eforturilor de mediere a conflictului; |
| --- | --- |

A.

întrucât partea de est a Mediteranei – o zonă de importanță strategică pentru UE și esențială pentru pacea și stabilitatea din întreaga regiune mediteraneeană și din Orientul Mijlociu – este tulburată de o serie de dispute complexe și de durată, de natură politică, economică și geostrategică; întrucât escaladarea tensiunilor din estul Mării Mediterane este alimentată de acțiunile unilaterale realizate de Turcia, inclusiv acțiuni militare, de lipsa unui dialog diplomatic amplu și de eșecul regretabil al eforturilor de mediere a conflictului;

| B. | întrucât, de la descoperirea unor rezerve de gaze naturale în larg la începutul anilor 2000, Turcia a contestat față de țările vecine chestiuni legate de dreptul internațional și delimitarea zonelor economice exclusive ale acestora; întrucât descoperirea unor rezerve de gaze semnificative în Marea Mediterană, printre care descoperirea câmpului Leviathan în 2010, urmată, în 2015, de cea a câmpului de gaze Zohr, cea mai mare rezervă de gaze naturale descoperită vreodată în Marea Mediterană, în largul coastelor Egiptului, au declanșat interese în regiune și au dus la noi activități de explorare și de foraj în 2018 și 2019; |
| --- | --- |

B.

întrucât, de la descoperirea unor rezerve de gaze naturale în larg la începutul anilor 2000, Turcia a contestat față de țările vecine chestiuni legate de dreptul internațional și delimitarea zonelor economice exclusive ale acestora; întrucât descoperirea unor rezerve de gaze semnificative în Marea Mediterană, printre care descoperirea câmpului Leviathan în 2010, urmată, în 2015, de cea a câmpului de gaze Zohr, cea mai mare rezervă de gaze naturale descoperită vreodată în Marea Mediterană, în largul coastelor Egiptului, au declanșat interese în regiune și au dus la noi activități de explorare și de foraj în 2018 și 2019;

| C. | întrucât Turcia nu a semnat UNCLOS, la care Grecia și Cipru sunt părți, din cauza disputei maritime continue cu privire la delimitarea unei zone economice exclusive; întrucât dreptul mării, complex prin natura sa și aflat în evoluție, este interpretat în mod diferit de Grecia și de Turcia; întrucât părțile susțin că interpretarea de către cealaltă parte a dreptului maritim contravine dreptului internațional și că activitățile celeilalte părți sunt ilegale; întrucât disputa menționată mai sus cu privire la delimitarea zonelor economice exclusive și a platformei continentale dintre Turcia, pe de o parte, și Grecia, pe de altă parte, a rămas nesoluționată încă din noiembrie 1973; |
| --- | --- |

C.

întrucât Turcia nu a semnat UNCLOS, la care Grecia și Cipru sunt părți, din cauza disputei maritime continue cu privire la delimitarea unei zone economice exclusive; întrucât dreptul mării, complex prin natura sa și aflat în evoluție, este interpretat în mod diferit de Grecia și de Turcia; întrucât părțile susțin că interpretarea de către cealaltă parte a dreptului maritim contravine dreptului internațional și că activitățile celeilalte părți sunt ilegale; întrucât disputa menționată mai sus cu privire la delimitarea zonelor economice exclusive și a platformei continentale dintre Turcia, pe de o parte, și Grecia, pe de altă parte, a rămas nesoluționată încă din noiembrie 1973;

| D. | întrucât Turcia este țară candidată și un partener important al UE și este de așteptat ca, în calitate de țară candidată, să respecte cele mai înalte standarde în materie de democrație, drepturile omului și statul de drept, precum și să respecte convențiile internaționale; întrucât poziția UE este clară și hotărâtă în a apăra interesele Uniunii Europene, demonstrându-și sprijinul și solidaritatea de neclintit față de Grecia și de Cipru și față de respectarea dreptului internațional; |
| --- | --- |

D.

întrucât Turcia este țară candidată și un partener important al UE și este de așteptat ca, în calitate de țară candidată, să respecte cele mai înalte standarde în materie de democrație, drepturile omului și statul de drept, precum și să respecte convențiile internaționale; întrucât poziția UE este clară și hotărâtă în a apăra interesele Uniunii Europene, demonstrându-și sprijinul și solidaritatea de neclintit față de Grecia și de Cipru și față de respectarea dreptului internațional;

| E. | întrucât activitățile ilegale de explorare și forare întreprinse de Turcia în estul Mediteranei conduc la o militarizare masivă și periculoasă a zonei de est a Mediteranei, prezentând astfel un pericol grav pentru pacea și securitatea din întreaga regiune; întrucât, pentru a sprijini Grecia și Ciprul, la 12 august 2020, Franța a desfășurat în zonă două nave militare și avioane de luptă și a participat la exerciții militare împreună cu Grecia, Cipru și Italia la 26 august 2020; |
| --- | --- |

E.

întrucât activitățile ilegale de explorare și forare întreprinse de Turcia în estul Mediteranei conduc la o militarizare masivă și periculoasă a zonei de est a Mediteranei, prezentând astfel un pericol grav pentru pacea și securitatea din întreaga regiune; întrucât, pentru a sprijini Grecia și Ciprul, la 12 august 2020, Franța a desfășurat în zonă două nave militare și avioane de luptă și a participat la exerciții militare împreună cu Grecia, Cipru și Italia la 26 august 2020;

| F. | întrucât, la 10 iunie 2020, o navă militară franceză a fost întâmpinată cu o reacție extrem de ostilă de către nave militare turcești atunci când, în cadrul misiunii Sea Guardian a NATO, aceasta a solicitat inspectarea unei nave turce suspectate de încălcarea embargoului ONU asupra armelor impus Libiei; întrucât, din ianuarie 2020 și până în prezent, Grecia a înregistrat peste 600 de încălcări ale spațiului său aerian de către forțele aeriene turce; întrucât aceste activități ale Turciei sunt însoțite de un discurs tot mai ostil, atât împotriva Greciei, cât și împotriva Ciprului, a altor state membre ale UE și chiar împotriva UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la 10 iunie 2020, o navă militară franceză a fost întâmpinată cu o reacție extrem de ostilă de către nave militare turcești atunci când, în cadrul misiunii Sea Guardian a NATO, aceasta a solicitat inspectarea unei nave turce suspectate de încălcarea embargoului ONU asupra armelor impus Libiei; întrucât, din ianuarie 2020 și până în prezent, Grecia a înregistrat peste 600 de încălcări ale spațiului său aerian de către forțele aeriene turce; întrucât aceste activități ale Turciei sunt însoțite de un discurs tot mai ostil, atât împotriva Greciei, cât și împotriva Ciprului, a altor state membre ale UE și chiar împotriva UE;

| G. | întrucât negocierile dintre Grecia și Turcia stagnează din martie 2016; întrucât atât prim-ministrul Greciei, cât și președintele Turciei au dat un impuls pozitiv relațiilor bilaterale în urma întâlnirii din septembrie 2019 de la Adunarea Generală a ONU, iar în luna decembrie a aceluiași an au îndemnat la reluarea dialogului politic, acțiune în urma căreia înalți oficiali s-au întâlnit la Ankara în ianuarie 2020, iar în februarie 2020 au fost discutate la Atena măsuri de consolidare a încrederii; |
| --- | --- |

G.

întrucât negocierile dintre Grecia și Turcia stagnează din martie 2016; întrucât atât prim-ministrul Greciei, cât și președintele Turciei au dat un impuls pozitiv relațiilor bilaterale în urma întâlnirii din septembrie 2019 de la Adunarea Generală a ONU, iar în luna decembrie a aceluiași an au îndemnat la reluarea dialogului politic, acțiune în urma căreia înalți oficiali s-au întâlnit la Ankara în ianuarie 2020, iar în februarie 2020 au fost discutate la Atena măsuri de consolidare a încrederii;

| H. | întrucât, în ianuarie 2019, guvernele din Cipru, Egipt, Grecia, Israel, Italia, Iordania și Autoritatea Palestiniană au înființat Forumul privind gazele naturale din Mediterana de Est, un organism multinațional însărcinat cu dezvoltarea unei piețe regionale a gazelor naturale și a unui mecanism de dezvoltare a resurselor; întrucât acest forum a fost criticat de ministerul turc al afacerilor externe, care susține că aceasta urmărește să excludă Ankara din acțiunile de cooperare regională și de coordonare pe piața gazelor naturale; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în ianuarie 2019, guvernele din Cipru, Egipt, Grecia, Israel, Italia, Iordania și Autoritatea Palestiniană au înființat Forumul privind gazele naturale din Mediterana de Est, un organism multinațional însărcinat cu dezvoltarea unei piețe regionale a gazelor naturale și a unui mecanism de dezvoltare a resurselor; întrucât acest forum a fost criticat de ministerul turc al afacerilor externe, care susține că aceasta urmărește să excludă Ankara din acțiunile de cooperare regională și de coordonare pe piața gazelor naturale;

| I. | întrucât Turcia și guvernul de uniune națională din Libia au semnat, în noiembrie 2019, un memorandum de înțelegere prin care se stabilește o nouă delimitare maritimă între cele două țări, în pofida faptului că cele două țări nu au nicio zonă de coastă adiacentă sau opusă; întrucât memorandumul de înțelegere dintre Turcia și Libia privind delimitarea jurisdicțiilor maritime în Marea Mediterană încalcă drepturile suverane ale statelor terțe, nu respectă dreptul mării și nu poate produce consecințe juridice pentru statele terțe; întrucât, dacă s-ar aplica, acest memorandum ar trasa efectiv o linie de demarcație între estul și vestul Mării Mediterane și astfel ar amenința securitatea maritimă; |
| --- | --- |

I.

întrucât Turcia și guvernul de uniune națională din Libia au semnat, în noiembrie 2019, un memorandum de înțelegere prin care se stabilește o nouă delimitare maritimă între cele două țări, în pofida faptului că cele două țări nu au nicio zonă de coastă adiacentă sau opusă; întrucât memorandumul de înțelegere dintre Turcia și Libia privind delimitarea jurisdicțiilor maritime în Marea Mediterană încalcă drepturile suverane ale statelor terțe, nu respectă dreptul mării și nu poate produce consecințe juridice pentru statele terțe; întrucât, dacă s-ar aplica, acest memorandum ar trasa efectiv o linie de demarcație între estul și vestul Mării Mediterane și astfel ar amenința securitatea maritimă;

| J. | întrucât, la 20 aprilie 2020, Turcia a trimis în zona economică exclusivă a Ciprului nava de foraj Yavuz, însoțită de o navă a marinei militare a Turciei; întrucât, la 30 iulie 2020, Turcia a trimis în zona economică exclusivă a Ciprului nava de cercetări seismice Barbaros, însoțită de o navă militară turcă și de o altă navă de sprijin; întrucât, la 10 august 2020, Turcia a trimis nava de cercetări Oruç Reis, însoțită de 17 nave militare, în apele teritoriale ale Greciei, pentru a cartografia anumite zone marine în vederea unor eventuale foraje de gaz și petrol într-o zonă asupra căreia și Turcia își reclamă jurisdicția; întrucât, drept răspuns, Grecia a trimis nave militare proprii pentru a urmări navele turcești, una dintre acestea intrând în coliziune cu o navă grecească; întrucât, la 31 august 2020, Turcia a extins din nou perioada de explorare a estului Mediteranei pentru nava Oruç Reis până la 12 septembrie 2020; întrucât sistemul de alertă navală al Turciei (Navtex) vizează o zonă care se află pe platforma continentală a Greciei; întrucât aceste activități ale Turciei au avut ca rezultat deteriorarea semnificativă a relațiilor dintre Grecia și Turcia; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 20 aprilie 2020, Turcia a trimis în zona economică exclusivă a Ciprului nava de foraj Yavuz, însoțită de o navă a marinei militare a Turciei; întrucât, la 30 iulie 2020, Turcia a trimis în zona economică exclusivă a Ciprului nava de cercetări seismice Barbaros, însoțită de o navă militară turcă și de o altă navă de sprijin; întrucât, la 10 august 2020, Turcia a trimis nava de cercetări Oruç Reis, însoțită de 17 nave militare, în apele teritoriale ale Greciei, pentru a cartografia anumite zone marine în vederea unor eventuale foraje de gaz și petrol într-o zonă asupra căreia și Turcia își reclamă jurisdicția; întrucât, drept răspuns, Grecia a trimis nave militare proprii pentru a urmări navele turcești, una dintre acestea intrând în coliziune cu o navă grecească; întrucât, la 31 august 2020, Turcia a extins din nou perioada de explorare a estului Mediteranei pentru nava Oruç Reis până la 12 septembrie 2020; întrucât sistemul de alertă navală al Turciei (Navtex) vizează o zonă care se află pe platforma continentală a Greciei; întrucât aceste activități ale Turciei au avut ca rezultat deteriorarea semnificativă a relațiilor dintre Grecia și Turcia;

| K. | întrucât, după expirarea notificării Navtex pentru apele dintre Turcia, Cipru și Creta, emisă la 10 august 2020, nava turcească de cercetări seismice Oruç Reis s-a întors, la 13 septembrie 2020, în apele din apropierea provinciei sudice Antalya, în urma unor eforturi de negociere multiple, acțiune care ar putea contribui la reducerea tensiunilor dintre Ankara și Atena; |
| --- | --- |

K.

întrucât, după expirarea notificării Navtex pentru apele dintre Turcia, Cipru și Creta, emisă la 10 august 2020, nava turcească de cercetări seismice Oruç Reis s-a întors, la 13 septembrie 2020, în apele din apropierea provinciei sudice Antalya, în urma unor eforturi de negociere multiple, acțiune care ar putea contribui la reducerea tensiunilor dintre Ankara și Atena;

| L. | întrucât în noiembrie 2019 a fost instituit un cadru pentru măsuri restrictive ca răspuns la activitățile de foraj ilegale ale Turciei în zona de est a Mării Mediterane, după ce Consiliul și-a exprimat în mod repetat preocupările și a condamnat ferm activitățile de foraj în diverse seturi de concluzii, inclusiv în Concluziile Consiliului European din 22 martie 2018 și din 20 iunie 2019; întrucât, la 27 februarie 2020, Consiliul a plasat doi directori ai companiei Turkish Petroleum Corporation (TPAO) pe lista de sancțiuni a UE, impunând o interdicție de călătorie și o indisponibilizare a activelor, în urma activităților ilegale de foraj ale Turciei în estul Mediteranei; întrucât, la 28 august 2020, reuniunea informală a Consiliului (Gymnich) a solicitat noi măsuri specifice împotriva Turciei în cazul în care nu reduce tensiunile în regiune; întrucât aceste măsuri restrictive vor fi discutate în cadrul Consiliului European special din 24 și 25 septembrie 2020, întrucât, la 10 septembrie 2020, la summitul Med7 al statelor mediteraneene, liderii naționali și-au exprimat sprijinul deplin și solidaritatea față de Grecia și și-au exprimat regretul că Turcia nu a dat curs cererilor repetate ale UE de a pune capăt acțiunilor sale unilaterale și ilegale în estul Mării Mediterane și în Marea Egee; |
| --- | --- |

L.

întrucât în noiembrie 2019 a fost instituit un cadru pentru măsuri restrictive ca răspuns la activitățile de foraj ilegale ale Turciei în zona de est a Mării Mediterane, după ce Consiliul și-a exprimat în mod repetat preocupările și a condamnat ferm activitățile de foraj în diverse seturi de concluzii, inclusiv în Concluziile Consiliului European din 22 martie 2018 și din 20 iunie 2019; întrucât, la 27 februarie 2020, Consiliul a plasat doi directori ai companiei Turkish Petroleum Corporation (TPAO) pe lista de sancțiuni a UE, impunând o interdicție de călătorie și o indisponibilizare a activelor, în urma activităților ilegale de foraj ale Turciei în estul Mediteranei; întrucât, la 28 august 2020, reuniunea informală a Consiliului (Gymnich) a solicitat noi măsuri specifice împotriva Turciei în cazul în care nu reduce tensiunile în regiune; întrucât aceste măsuri restrictive vor fi discutate în cadrul Consiliului European special din 24 și 25 septembrie 2020, întrucât, la 10 septembrie 2020, la summitul Med7 al statelor mediteraneene, liderii naționali și-au exprimat sprijinul deplin și solidaritatea față de Grecia și și-au exprimat regretul că Turcia nu a dat curs cererilor repetate ale UE de a pune capăt acțiunilor sale unilaterale și ilegale în estul Mării Mediterane și în Marea Egee;

| M. | întrucât VP/ÎR Borrell, care a desfășurat o activitate intensă în regiune împreună cu Președinția germană a Consiliului Uniunii Europene, se află în căutarea unor soluții sub formă de dialog între Turcia, Grecia și Cipru; întrucât, pentru a permite dialogului să progreseze, Turcia trebuie să se abțină de la acțiuni unilaterale; întrucât, din păcate, încercările de mediere conduse de Președinția germană a Consiliului în lunile iulie și august au eșuat; întrucât, în timp ce negocierile erau în curs de desfășurare, Egiptul și Grecia au încheiat, la 6 august 2020, un acord maritim bilateral, care delimitează o ZEE pentru drepturile de forare a petrolului și gazelor, după 15 ani de negocieri cu Turcia și Cipru în această privință; |
| --- | --- |

M.

întrucât VP/ÎR Borrell, care a desfășurat o activitate intensă în regiune împreună cu Președinția germană a Consiliului Uniunii Europene, se află în căutarea unor soluții sub formă de dialog între Turcia, Grecia și Cipru; întrucât, pentru a permite dialogului să progreseze, Turcia trebuie să se abțină de la acțiuni unilaterale; întrucât, din păcate, încercările de mediere conduse de Președinția germană a Consiliului în lunile iulie și august au eșuat; întrucât, în timp ce negocierile erau în curs de desfășurare, Egiptul și Grecia au încheiat, la 6 august 2020, un acord maritim bilateral, care delimitează o ZEE pentru drepturile de forare a petrolului și gazelor, după 15 ani de negocieri cu Turcia și Cipru în această privință;

| N. | întrucât și NATO a propus diverse inițiative de dialog între Grecia și Turcia și a intermediat discuții între aceste țări; întrucât articolul 1 din Tratatul NATO prevede că părțile la acesta se angajează să soluționeze în mod pașnic orice litigiu internațional în care ar putea fi implicate, astfel încât pacea, securitatea și justiția internaționale să nu fie periclitate, precum și că se abțin, în relațiile lor internaționale, de la amenințări sau de la utilizarea forței în orice mod incompatibil cu obiectivele Organizației Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

N.

întrucât și NATO a propus diverse inițiative de dialog între Grecia și Turcia și a intermediat discuții între aceste țări; întrucât articolul 1 din Tratatul NATO prevede că părțile la acesta se angajează să soluționeze în mod pașnic orice litigiu internațional în care ar putea fi implicate, astfel încât pacea, securitatea și justiția internaționale să nu fie periclitate, precum și că se abțin, în relațiile lor internaționale, de la amenințări sau de la utilizarea forței în orice mod incompatibil cu obiectivele Organizației Națiunilor Unite;

| O. | întrucât Carta ONU prevede că statele trebuie să își rezolve diferendele internaționale prin mijloace pașnice, în așa fel încât pacea și securitatea internațională, precum ș justiția să nu fie puse în primejdie și să se abțină, în relațiile lor internaționale, de la amenințări sau de la utilizarea forței în orice mod incompatibil cu obiectivele Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

O.

întrucât Carta ONU prevede că statele trebuie să își rezolve diferendele internaționale prin mijloace pașnice, în așa fel încât pacea și securitatea internațională, precum ș justiția să nu fie puse în primejdie și să se abțină, în relațiile lor internaționale, de la amenințări sau de la utilizarea forței în orice mod incompatibil cu obiectivele Organizației Națiunilor Unite,

| 1. | este foarte îngrijorat de disputa existentă și de riscul aferent de continuare a escaladării militare în zona de est a Mării Mediterane între state membre ale UE și o țară candidată la aderarea la UE; este ferm convins că o soluție sustenabilă pentru acest conflict poate fi găsită doar prin dialog, diplomație și negocieri, într-un spirit de bunăvoință și în conformitate cu dreptul internațional; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă activitățile ilegale ale Turciei pe platforma continentală/în ZEE a Greciei și a Ciprului, care încalcă drepturile suverane ale statelor membre ale UE și își exprimă deplina solidaritate cu Grecia și Cipru; îndeamnă Turcia să participe la soluționarea pașnică a diferendelor și să se abțină de la orice amenințare sau acțiune unilaterală și ilegală, acestea putând avea efecte negative asupra relațiilor de bună vecinătate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută decizia Turciei din 12 septembrie 2020 de a-și retrage nava de cercetare seismică Oruç Reis, făcând astfel un prim pas către atenuarea tensiunilor din estul Mării Mediterane; condamnă decizia Turciei din 15 septembrie 2020 de a emite o nouă alertă Navtex pentru a prelungi mandatul navei de foraj Yavuz până la 12 octombrie 2020; îndeamnă Turcia să dea dovadă de reținere și să contribuie activ la detensionarea situației, inclusiv respectând integritatea și suveranitatea teritorială a tuturor vecinilor săi, încetând imediat oricare alte activități ilegale de explorare și de forare în zona de est a Mării Mediterane, abținându-se de la încălcarea spațiului aerian al Greciei și a apelor teritoriale ale Greciei și Ciprului și distanțându-se de retorica naționalistă și instigatoare la război; condamnă recurgerea la amenințări și la un limbaj agresiv împotriva statelor membre și a UE, ca fiind inacceptabilă și nepotrivită pentru o țară candidată la aderarea la UE; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că este necesar să se găsească o soluție cu ajutorul mijloacelor diplomatice, al medierii și al dreptului internațional și sprijină ferm revenirea la dialog între părți; invită toți actorii implicați, în special Turcia, să se angajeze în favoarea unei detensionări urgente, prin retragerea prezenței militare din regiune, pentru a permite dialogul și cooperarea eficientă; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Turcia, în calitate de țară candidată la aderarea la UE, să respecte pe deplin dreptul mării și suveranitatea statelor membre ale UE, Grecia și Cipru, asupra apelor lor teritoriale, precum și drepturile lor suverane în zonele lor maritime; invită din nou guvernul turc să semneze și să ratifice UNCLOS și reamintește că, deși Turcia nu este țară semnatară a acestei convenții, dreptul cutumiar prevede zone economice exclusive chiar și pentru insulele nelocuite; |
| --- | --- |

5.

| 6. | deplânge faptul că escaladarea crescândă a tensiunilor subminează perspectiva reluării discuțiilor directe privind o soluționare cuprinzătoare a problemei Ciprului, în timp ce aceasta rămâne calea cea mai eficientă pentru perspectivele delimitării zonei economice exclusive dintre Cipru și Turcia; îndeamnă toate părțile implicate să sprijine activ negocierile pentru o soluționare corectă, globală și viabilă a problemei cipriote în cadrul ONU, așa cum este definită în rezoluțiile relevante ale Consiliului de Securitate al ONU, în conformitate cu dreptul internațional, cu acquis-ul UE și pe baza respectării principiilor pe care se întemeiază Uniunea; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută invitația adresată Turciei de guvernele Ciprului și Greciei de a negocia cu bună-credință delimitarea maritimă a zonelor lor de coastă respective; îndeamnă părțile să aducă diferendul în fața Curții Internaționale de Justiție (CIJ) de la Haga sau să recurgă la arbitraj internațional în cazul în care nu se poate ajunge la o înțelegere prin mediere; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută efortul depus de UE, îndeosebi de VP/ÎR Borrell și de Președinția Germană a Consiliului Uniunii Europene, precum și de alte instituții internaționale, cum ar fi NATO, pentru a contribui la găsirea unei soluții prin intermediul dialogului și diplomației; invită toate părțile să se implice cu bună credință și în mod loial în negocieri privind delimitarea ZEE și a platformei continentale, respectând în totalitate dreptul internațional și principiul bunelor relații de vecinătate; sprijină propunerea privind organizarea unei conferințe multilaterale pe subiectul estului Mediteranei, cu participarea tuturor părților implicate, fiind asigurată astfel o platformă pentru soluționarea diferendelor prin dialog; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia și toate statele membre să poarte un dialog mai amplu și incluziv cu Turcia și să urmărească o arhitectură de securitate și cooperarea energetică globale și strategice pentru Mediterana; invită Comisia și statele membre ca, în acest dialog, să rămână ferm angajate față de valorile și principiile fundamentale ale Uniunii, inclusiv respectarea drepturilor omului, democrația, statul de drept și principiul solidarității; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită de urgență o evaluare cuprinzătoare a riscurilor pentru mediu legate de orice activitate de foraj, având în vedere multitudinea de riscuri asociate explorării offshore a gazelor pentru mediu, forța de muncă și populațiile locale; invită toate părțile implicate să investească în energii din surse regenerabile și într-un viitor sustenabil și care protejează clima și invită UE să sprijine dezvoltarea unui astfel de Pact verde pentru Marea Mediterană, ce ar include investiții în energia din surse regenerabile în întreaga regiune, pentru a evita conflictele legate de resursele fosile limitate care sunt dăunătoare climei și mediului; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își exprimă profunda îngrijorare legată de situația actuală a relațiilor dintre UE și Turcia, în principal în ceea ce privește situația dezastruoasă a drepturilor omului în Turcia și erodarea democrației și a statului de drept; subliniază impactul negativ din trecut și din prezent al inițiativelor unilaterale de politică externă ale Turciei în întreaga regiune și faptul că activitățile ilegale de explorare și de foraj ale Turciei în estul Mediteranei contribuie și mai mult la deteriorarea relațiilor dintre UE și Turcia în general; solicită Turciei și statelor membre ale UE să se unească pentru a sprijini soluționarea pașnică a conflictului și dialogul politic în Libia și să adere la embargoul asupra armelor impus de Consiliul de Securitate al ONU; regretă impactul negativ pe care actuala politică externă a Turciei și alte acțiuni din zona mediteraneeană îl au asupra stabilității regiunii; își reiterează poziția exprimată în Rezoluția sa din 24 octombrie 2019 referitoare la operațiunea militară turcă din nord-estul Siriei și consecințele ei (7); |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită forurile competente din cadrul NATO, mai ales Grupul operativ la nivel înalt pentru controlul armelor convenționale, să ia în discuție de urgență problema controlului armelor în estul Mării Mediterane; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reiterează faptul că dialogul parlamentar dintre UE și Turcia este un element important al dialogului și al eforturilor de dezamorsare a tensiunilor; regretă profund refuzul continuu al Marii Adunări turce de a relua reuniunile bilaterale ale Comisiei parlamentare mixte UE-Turcia; solicită continuarea imediată a acestor reuniuni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | insistă că sancțiunile suplimentare pot fi evitate doar prin dialog, cooperare sinceră și progrese concrete pe teren; invită Consiliul să fie pregătit să elaboreze o listă de măsuri restrictive suplimentare dacă nu se înregistrează progrese semnificative în colaborarea cu Turcia; propune ca aceste măsuri să fie sectoriale și clar direcționate; insistă ca aceste sancțiuni să nu afecteze negativ locuitorii Turciei, sprijinul acordat de UE societății civile independente din Turcia, și nici refugiații care se află pe teritoriul Turciei; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Adunării Parlamentare a NATO și Secretarului General al NATO, Președintelui, Guvernului și Parlamentului Republicii Turcia și statelor membre ale UE. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  JO C 224, 27.6.2018, p. 93.

(2)  JO C 215, 19.6.2018, p. 199.

(3)  JO C 463, 21.12.2018, p. 56.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0200.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0017.

(6)  JO C 285, 5.8.2016, p. 11.

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0049.

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/122 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/122

---

P9_TA(2020)0231

Situația din Belarus

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la situația din Belarus (2020/2779(RSP))

(2021/C 385/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Belarus, în special cea din 4 octombrie 2018 referitoare la deteriorarea libertății mass-mediei în Belarus, în special cazul Charter97 (1), cea din 19 aprilie 2018 referitoare la Belarus (2), cea din 6 aprilie 2017 referitoare la situația din Belarus (3), cea din 24 noiembrie 2016 referitoare la situația din Belarus (4) și cea din 8 octombrie 2015 referitoare la pedeapsa cu moartea în Belarus (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Belarus, în special cea din 4 octombrie 2018 referitoare la deteriorarea libertății mass-mediei în Belarus, în special cazul Charter97 (1), cea din 19 aprilie 2018 referitoare la Belarus (2), cea din 6 aprilie 2017 referitoare la situația din Belarus (3), cea din 24 noiembrie 2016 referitoare la situația din Belarus (4) și cea din 8 octombrie 2015 referitoare la pedeapsa cu moartea în Belarus (5),

| — | având în vedere lansarea Parteneriatului estic la Praga, la 7 mai 2009, ca efort comun al UE și al celor șase parteneri ai săi din Europa de Est: Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere lansarea Parteneriatului estic la Praga, la 7 mai 2009, ca efort comun al UE și al celor șase parteneri ai săi din Europa de Est: Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina,

| — | având în vedere declarațiile comune ale summiturilor Parteneriatului estic de la Praga din 2009, de la Varșovia din 2011, de la Vilnius din 2013, de la Riga din 2015 și de la Bruxelles din 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile comune ale summiturilor Parteneriatului estic de la Praga din 2009, de la Varșovia din 2011, de la Vilnius din 2013, de la Riga din 2015 și de la Bruxelles din 2017,

| — | având în vedere alegerile prezidențiale care au avut loc în Belarus la 9 august 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere alegerile prezidențiale care au avut loc în Belarus la 9 august 2020,

| — | având în vedere declarațiile Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, în numele Uniunii Europene, referitoare la alegerile prezidențiale, mai ales cele din 11 august și 17 august 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, în numele Uniunii Europene, referitoare la alegerile prezidențiale, mai ales cele din 11 august și 17 august 2020,

| — | având în vedere declarațiile Înaltului Reprezentant/Vicepreședintelui, în special cele din 7 august 2020, înaintea alegerilor prezidențiale și cele din 14 iulie 2020 referitoare la neînregistrarea candidaților la alegerile prezidențiale, declarația comună a Înaltului Reprezentant/Vicepreședintelui și a ministrului Afacerilor externe al Canadei din 26 august 2020, precum și declarația comună a Înaltului Reprezentant/Vicepreședintelui și a comisarului pentru vecinătate și extindere din 10 august 2020 privind alegerile prezidențiale, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Înaltului Reprezentant/Vicepreședintelui, în special cele din 7 august 2020, înaintea alegerilor prezidențiale și cele din 14 iulie 2020 referitoare la neînregistrarea candidaților la alegerile prezidențiale, declarația comună a Înaltului Reprezentant/Vicepreședintelui și a ministrului Afacerilor externe al Canadei din 26 august 2020, precum și declarația comună a Înaltului Reprezentant/Vicepreședintelui și a comisarului pentru vecinătate și extindere din 10 august 2020 privind alegerile prezidențiale,

| — | având în vedere declarația Președintelui Parlamentului European din 13 august 2020 și cea a liderilor celor cinci grupuri politice din 17 august 2020 privind situația din Belarus în urma așa-numitelor alegeri prezidențiale din 9 august 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președintelui Parlamentului European din 13 august 2020 și cea a liderilor celor cinci grupuri politice din 17 august 2020 privind situația din Belarus în urma așa-numitelor alegeri prezidențiale din 9 august 2020,

| — | având în vedere rezultatul principal al reuniunii extraordinare a Consiliului Afaceri Externe din 14 august 2020 și concluziile Președintelui Consiliului European din 19 august 2020 privind situația din Belarus în urma alegerilor prezidențiale din 9 august 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatul principal al reuniunii extraordinare a Consiliului Afaceri Externe din 14 august 2020 și concluziile Președintelui Consiliului European din 19 august 2020 privind situația din Belarus în urma alegerilor prezidențiale din 9 august 2020,

| — | având în vedere declarația din 7 septembrie 2020 a VP/ÎR privind arestările și detențiile arbitrare și inexplicabile pe motive politice și cea din 11 septembrie 2020 referitoare la escaladarea violenței și intimidarea membrilor Consiliului de coordonare, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 7 septembrie 2020 a VP/ÎR privind arestările și detențiile arbitrare și inexplicabile pe motive politice și cea din 11 septembrie 2020 referitoare la escaladarea violenței și intimidarea membrilor Consiliului de coordonare,

| — | având în vedere Strategia globală a UE și Politica europeană de vecinătate revizuită, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia globală a UE și Politica europeană de vecinătate revizuită,

| — | având în vedere declarațiile purtătorului de cuvânt al SEAE, îndeosebi cea din 19 iunie 2020 referitoare la evoluțiile recente înainte de alegerile prezidențiale și cea din 18 noiembrie 2019 privind alegerile parlamentare din Belarus, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile purtătorului de cuvânt al SEAE, îndeosebi cea din 19 iunie 2020 referitoare la evoluțiile recente înainte de alegerile prezidențiale și cea din 18 noiembrie 2019 privind alegerile parlamentare din Belarus,

| — | având în vedere decizia Consiliului din 17 februarie 2020 de a prelungi embargoul impus de UE în 2004 asupra armelor și echipamentelor care ar putea fi utilizate pentru represiunea internă în Belarus (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului din 17 februarie 2020 de a prelungi embargoul impus de UE în 2004 asupra armelor și echipamentelor care ar putea fi utilizate pentru represiunea internă în Belarus (6),

| — | având în vedere declarația ODIHR din 15 iulie 2020 privind faptul că nu va trimite o misiune de observare a alegerilor în Belarus din cauză că nu a fost invitată să facă acest lucru, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația ODIHR din 15 iulie 2020 privind faptul că nu va trimite o misiune de observare a alegerilor în Belarus din cauză că nu a fost invitată să facă acest lucru,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului și toate convențiile în domeniul drepturilor omului la care Belarus este parte semnatară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului și toate convențiile în domeniul drepturilor omului la care Belarus este parte semnatară,

| — | având în vedere raportul din 10 iulie 2020 al Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Belarus, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 10 iulie 2020 al Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Belarus,

| — | având în vedere declarația din 17 iulie 2020 a Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) al OSCE și rapoartele precedente ale ODIHR al OSCE privind alegerile din Belarus, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 17 iulie 2020 a Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) al OSCE și rapoartele precedente ale ODIHR al OSCE privind alegerile din Belarus,

| — | având în vedere declarațiile din 10 și 14 august 2020 ale Secretarului General al ONU cu privire la evoluțiile după alegerile din Belarus, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile din 10 și 14 august 2020 ale Secretarului General al ONU cu privire la evoluțiile după alegerile din Belarus,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, din 2000, nu a fost înregistrat în Belarus niciun partid politic nou, în ciuda încercărilor repetate; întrucât Comisia electorală centrală din Belarus a refuzat înregistrarea în calitate de candidați la alegerile prezidențiale din 2020 a politicienilor care adoptaseră poziții critice la adresa regimului și care, potrivit informațiilor relatate, strânseseră peste 100 000 de semnături, în conformitate cu prevederile legislației naționale, ceea ce a pus în evidență obstacolele disproporționate și nerezonabile existente în calea dreptului de a candida, care contravin obligațiilor prevăzute de OSCE și altor standarde internaționale; |
| --- | --- |

A.

întrucât, din 2000, nu a fost înregistrat în Belarus niciun partid politic nou, în ciuda încercărilor repetate; întrucât Comisia electorală centrală din Belarus a refuzat înregistrarea în calitate de candidați la alegerile prezidențiale din 2020 a politicienilor care adoptaseră poziții critice la adresa regimului și care, potrivit informațiilor relatate, strânseseră peste 100 000 de semnături, în conformitate cu prevederile legislației naționale, ceea ce a pus în evidență obstacolele disproporționate și nerezonabile existente în calea dreptului de a candida, care contravin obligațiilor prevăzute de OSCE și altor standarde internaționale;

| B. | întrucât campania prezidențială a fost marcată încă de la începutul lunii mai de o reprimare la scară națională a protestatarilor pașnici, a activiștilor societății civile, a bloggerilor și a jurnaliștilor, precum și de acte grave de intimidare a activiștilor politici, a familiilor și a susținătorilor acestora; întrucât peste 650 de protestatari pașnici, jurnaliști și activiști civici au fost deținuți în întreaga țară pentru că au protestat împotriva regimului; |
| --- | --- |

B.

întrucât campania prezidențială a fost marcată încă de la începutul lunii mai de o reprimare la scară națională a protestatarilor pașnici, a activiștilor societății civile, a bloggerilor și a jurnaliștilor, precum și de acte grave de intimidare a activiștilor politici, a familiilor și a susținătorilor acestora; întrucât peste 650 de protestatari pașnici, jurnaliști și activiști civici au fost deținuți în întreaga țară pentru că au protestat împotriva regimului;

| C. | întrucât procesele electorale din Belarus nu au respectat orientările Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), care fac apel la respectarea libertăților fundamentale, a egalității, a universalității, a pluralismului politic, a încrederii, a transparenței și a responsabilității, deși Belarus este stat participant la OSCE; |
| --- | --- |

C.

întrucât procesele electorale din Belarus nu au respectat orientările Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), care fac apel la respectarea libertăților fundamentale, a egalității, a universalității, a pluralismului politic, a încrederii, a transparenței și a responsabilității, deși Belarus este stat participant la OSCE;

| D. | întrucât procesul electoral nu a putut fi observat de către o misiune de observare a alegerilor a OSCE/ODIHR din cauza faptului că autoritățile din Belarus în mod deliberat nu au trimis o invitație în timp util; |
| --- | --- |

D.

întrucât procesul electoral nu a putut fi observat de către o misiune de observare a alegerilor a OSCE/ODIHR din cauza faptului că autoritățile din Belarus în mod deliberat nu au trimis o invitație în timp util;

| E. | întrucât au fost raportate nereguli sistematice și încălcări ale standardelor electorale internaționale pe parcursul alegerilor, inclusiv intimidarea alegătorilor, refuzarea dreptului lor de a vota și falsificarea la scară largă a proceselor-verbale din secțiile de votare; întrucât observatorii naționali independenți, inclusiv cei care au monitorizat votul anticipat în cadrul alegerilor prezidențiale din Belarus, au fost reținuți în întreaga țară după ce au raportat numeroase încălcări ale legii electorale; |
| --- | --- |

E.

întrucât au fost raportate nereguli sistematice și încălcări ale standardelor electorale internaționale pe parcursul alegerilor, inclusiv intimidarea alegătorilor, refuzarea dreptului lor de a vota și falsificarea la scară largă a proceselor-verbale din secțiile de votare; întrucât observatorii naționali independenți, inclusiv cei care au monitorizat votul anticipat în cadrul alegerilor prezidențiale din Belarus, au fost reținuți în întreaga țară după ce au raportat numeroase încălcări ale legii electorale;

| F. | întrucât Comisia electorală centrală din Belarus a anunțat că președintele în exercițiu, Aleksandr Lukașenko, a câștigat așa-numitele alegeri; |
| --- | --- |

F.

întrucât Comisia electorală centrală din Belarus a anunțat că președintele în exercițiu, Aleksandr Lukașenko, a câștigat așa-numitele alegeri;

| G. | întrucât rapoarte credibile din întreaga țară și inițiative la nivel local pe platformele de socializare demonstrează existența unor fraude electorale la scară largă în favoarea lui Alexander Lukașenko, iar mulți cetățeni din Belarus o consideră pe Svetlana Tihanovskaia a fi câștigătoarea alegerilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât rapoarte credibile din întreaga țară și inițiative la nivel local pe platformele de socializare demonstrează existența unor fraude electorale la scară largă în favoarea lui Alexander Lukașenko, iar mulți cetățeni din Belarus o consideră pe Svetlana Tihanovskaia a fi câștigătoarea alegerilor;

| H. | întrucât imediat după anunțarea rezultatelor așa-numitelor alegeri au izbucnit și au continuat până în prezent proteste pașnice fără precedent, ce exprimă dorința de schimbare democratică și de respectare a libertăților fundamentale și a drepturilor omului, sute de mii de persoane reunindu-se pe străzile localităților din Belarus, cu puncte culminante la sfârșit de săptămână, la Marșurile pentru unitate, lucru ce demonstrează nivelul de nemulțumire și de mobilizare a societății din Belarus; |
| --- | --- |

H.

întrucât imediat după anunțarea rezultatelor așa-numitelor alegeri au izbucnit și au continuat până în prezent proteste pașnice fără precedent, ce exprimă dorința de schimbare democratică și de respectare a libertăților fundamentale și a drepturilor omului, sute de mii de persoane reunindu-se pe străzile localităților din Belarus, cu puncte culminante la sfârșit de săptămână, la Marșurile pentru unitate, lucru ce demonstrează nivelul de nemulțumire și de mobilizare a societății din Belarus;

| I. | întrucât protestele au fost însoțite de greve de amploare în instalații industriale, inclusiv în întreprinderi majore ale statului din diferite sectoare economice, în firme, școli, universități, orașe și sate din întreaga țară; |
| --- | --- |

I.

întrucât protestele au fost însoțite de greve de amploare în instalații industriale, inclusiv în întreprinderi majore ale statului din diferite sectoare economice, în firme, școli, universități, orașe și sate din întreaga țară;

| J. | întrucât Uniunea Europeană și statele sale membre nu au recunoscut rezultatele alegerilor prezidențiale din cauză că au existat serioase îndoieli cu privire la corectitudinea alegerilor și relatări numeroase potrivit cărora alegerile au fost falsificate; întrucât actualul mandat al președintelui Lukașenko, aflat în funcție, se încheie la 5 noiembrie 2020; |
| --- | --- |

J.

întrucât Uniunea Europeană și statele sale membre nu au recunoscut rezultatele alegerilor prezidențiale din cauză că au existat serioase îndoieli cu privire la corectitudinea alegerilor și relatări numeroase potrivit cărora alegerile au fost falsificate; întrucât actualul mandat al președintelui Lukașenko, aflat în funcție, se încheie la 5 noiembrie 2020;

| K. | întrucât protestele din Belarus sunt de o amploare nemaivăzută și se desfășoară în toată țara, cu participanți din mai multe generații, fiind vizibil rolul de lider asumat de femei; |
| --- | --- |

K.

întrucât protestele din Belarus sunt de o amploare nemaivăzută și se desfășoară în toată țara, cu participanți din mai multe generații, fiind vizibil rolul de lider asumat de femei;

| L. | întrucât autoritățile din Belarus au reacționat la protestele legitime și pașnice cu o violență disproporționată; întrucât forțele de securitate au reacționat foarte aspru la protestele pașnice, utilizând frecvent forța în mod excesiv, nejustificat și la întâmplare, cum ar fi prin recurgerea masivă la gaze lacrimogene, bastoane, grenade de diversiune și tunuri de apă; întrucât Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului raportează că au fost reținute aproape 6 700 de persoane în ultimele săptămâni în timp ce își exercitau dreptul la libertatea de întrunire pașnică; întrucât experții au fost informați în legătură cu cel puțin 450 cazuri de tortură și rele tratamente aplicate persoanelor private de libertate, iar din 9 august 2020 mai multe persoane au dispărut și au fost găsite decedate, inclusiv Aleksandr Taraikuski, Konstantin Șișmakov, Aleksandr Vihor și Ghenadi Șutov; |
| --- | --- |

L.

întrucât autoritățile din Belarus au reacționat la protestele legitime și pașnice cu o violență disproporționată; întrucât forțele de securitate au reacționat foarte aspru la protestele pașnice, utilizând frecvent forța în mod excesiv, nejustificat și la întâmplare, cum ar fi prin recurgerea masivă la gaze lacrimogene, bastoane, grenade de diversiune și tunuri de apă; întrucât Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului raportează că au fost reținute aproape 6 700 de persoane în ultimele săptămâni în timp ce își exercitau dreptul la libertatea de întrunire pașnică; întrucât experții au fost informați în legătură cu cel puțin 450 cazuri de tortură și rele tratamente aplicate persoanelor private de libertate, iar din 9 august 2020 mai multe persoane au dispărut și au fost găsite decedate, inclusiv Aleksandr Taraikuski, Konstantin Șișmakov, Aleksandr Vihor și Ghenadi Șutov;

| M. | întrucât a fost instituit un Consiliu de coordonare pentru a oferi un partener instituțional temporar pentru un proces de dialog național, cu scopul de a organiza noi alegeri care să fie organizate în conformitate cu standardele internaționale și sub egida misiunii ODIHR de observare a alegerilor; întrucât mai multe mii de persoane și-au exprimat sprijinul pentru apelurile Consiliului de coordonare vizând organizarea de noi alegeri, iar toți membrii săi importanți au fost hărțuiți, interogați sau arestați (Lilia Vlasova, Maxim Znak, Șiarhei Dileuski, Maria Kolesnikova); întrucât hărțuirea și amenințările permanente i-au împins pe opozanții marcanți Svetlana Tihanovskaia, Veronika Țapkala, Pavel Latușka și Volha Kovalkova să se refugieze în Uniunea Europeană; întrucât o altă lideră, Maria Kalesnikova, a fost răpită la 7 septembrie 2020 de pe o stradă din Minsk, la amiază, de bărbați mascați într-o camionetă fără niciun însemn; întrucât laureata Premiului Nobel, Svetlana Alexievici, este singurul membru al prezidiului Consiliului de coordonare care rămâne în libertate, în Belarus; întrucât persistă îngrijorări serioase cu privire la siguranța ei, în ciuda sprijinului excepțional pe care l-a primit din partea unor diplomați europeni; |
| --- | --- |

M.

întrucât a fost instituit un Consiliu de coordonare pentru a oferi un partener instituțional temporar pentru un proces de dialog național, cu scopul de a organiza noi alegeri care să fie organizate în conformitate cu standardele internaționale și sub egida misiunii ODIHR de observare a alegerilor; întrucât mai multe mii de persoane și-au exprimat sprijinul pentru apelurile Consiliului de coordonare vizând organizarea de noi alegeri, iar toți membrii săi importanți au fost hărțuiți, interogați sau arestați (Lilia Vlasova, Maxim Znak, Șiarhei Dileuski, Maria Kolesnikova); întrucât hărțuirea și amenințările permanente i-au împins pe opozanții marcanți Svetlana Tihanovskaia, Veronika Țapkala, Pavel Latușka și Volha Kovalkova să se refugieze în Uniunea Europeană; întrucât o altă lideră, Maria Kalesnikova, a fost răpită la 7 septembrie 2020 de pe o stradă din Minsk, la amiază, de bărbați mascați într-o camionetă fără niciun însemn; întrucât laureata Premiului Nobel, Svetlana Alexievici, este singurul membru al prezidiului Consiliului de coordonare care rămâne în libertate, în Belarus; întrucât persistă îngrijorări serioase cu privire la siguranța ei, în ciuda sprijinului excepțional pe care l-a primit din partea unor diplomați europeni;

| N. | întrucât Consiliul European din 19 august 2020 a decis să impună sancțiuni împotriva unui număr mare de persoane responsabile de violențe, represiune și de falsificarea rezultatelor alegerilor din Belarus, interzicându-le să intre în UE și înghețându-le activele financiare în UE; |
| --- | --- |

N.

întrucât Consiliul European din 19 august 2020 a decis să impună sancțiuni împotriva unui număr mare de persoane responsabile de violențe, represiune și de falsificarea rezultatelor alegerilor din Belarus, interzicându-le să intre în UE și înghețându-le activele financiare în UE;

| O. | întrucât campania electorală și alegerile prezidențiale au avut loc în timpul pandemiei de COVID-19, ale cărei efecte au fost în mod constant negate de către conducerea și autoritățile politice din Belarus, ceea ce a dus la mobilizarea jurnaliștilor, a personalului medical și a oamenilor de rând cu scopul de a face schimb de informații esențiale despre pandemie și măsurile de precauție necesare, demonstrând astfel angajamentul social al cetățenilor și vitalitatea societății civile din Belarus; |
| --- | --- |

O.

întrucât campania electorală și alegerile prezidențiale au avut loc în timpul pandemiei de COVID-19, ale cărei efecte au fost în mod constant negate de către conducerea și autoritățile politice din Belarus, ceea ce a dus la mobilizarea jurnaliștilor, a personalului medical și a oamenilor de rând cu scopul de a face schimb de informații esențiale despre pandemie și măsurile de precauție necesare, demonstrând astfel angajamentul social al cetățenilor și vitalitatea societății civile din Belarus;

| P. | întrucât, la 27 august 2020, președintele Federației Ruse și-a exprimat sprijinul față de autoritățile belaruse în acțiunile de reprimare a nemulțumirii civice legitime, oferindu-se să trimită forțe speciale de poliție; întrucât, la 21 august 2020, dl Lukașenko a anunțat înlocuirea ziariștilor greviști și a celor care și-au dat demisia, angajați ai mass-mediei de stat, cu așa-numiți specialiști în mass-media ruși; întrucât Rusia, China și Turcia s-au numărat printre primele state care l-au felicitat pe dl Lukașenko pentru victoria sa frauduloasă în alegeri; |
| --- | --- |

P.

întrucât, la 27 august 2020, președintele Federației Ruse și-a exprimat sprijinul față de autoritățile belaruse în acțiunile de reprimare a nemulțumirii civice legitime, oferindu-se să trimită forțe speciale de poliție; întrucât, la 21 august 2020, dl Lukașenko a anunțat înlocuirea ziariștilor greviști și a celor care și-au dat demisia, angajați ai mass-mediei de stat, cu așa-numiți specialiști în mass-media ruși; întrucât Rusia, China și Turcia s-au numărat printre primele state care l-au felicitat pe dl Lukașenko pentru victoria sa frauduloasă în alegeri;

| Q. | întrucât autoritățile din Belarus își continuă reprimarea violentă a reporterilor independenți și a cetățenilor ziariști din Belarus și se implică în încercări deliberate de a împiedica relatările obiective pentru a înăbuși preocupările și condamnarea interne și internaționale, inclusiv prin retragerea acreditării de presă a peste o duzină de reporteri internaționali la 29 august 2020; |
| --- | --- |

Q.

întrucât autoritățile din Belarus își continuă reprimarea violentă a reporterilor independenți și a cetățenilor ziariști din Belarus și se implică în încercări deliberate de a împiedica relatările obiective pentru a înăbuși preocupările și condamnarea interne și internaționale, inclusiv prin retragerea acreditării de presă a peste o duzină de reporteri internaționali la 29 august 2020;

| R. | întrucât situația drepturilor omului în Belarus a continuat să se deterioreze pe durata campaniei electorale și după alegeri; întrucât condițiile în care se desfășoară activitatea apărătorilor drepturilor omului s-au deteriorat în mod constant, aceștia fiind supuși în mod sistematic intimidării, hărțuirii și restricțiilor în ceea ce privește exercitarea libertăților fundamentale; întrucât Belarus este singura țară din Europa în care se mai aplică încă pedeapsa capitală, |
| --- | --- |

R.

întrucât situația drepturilor omului în Belarus a continuat să se deterioreze pe durata campaniei electorale și după alegeri; întrucât condițiile în care se desfășoară activitatea apărătorilor drepturilor omului s-au deteriorat în mod constant, aceștia fiind supuși în mod sistematic intimidării, hărțuirii și restricțiilor în ceea ce privește exercitarea libertăților fundamentale; întrucât Belarus este singura țară din Europa în care se mai aplică încă pedeapsa capitală,

| 1. | subliniază că, în conformitate cu poziția Consiliului European, Parlamentul European respinge rezultatele așa-numitelor alegeri prezidențiale care au avut loc în Belarus la 9 august 2020, deoarece în timpul desfășurării lor au fost încălcate flagrant toate standardele recunoscute la nivel internațional; nu îl va recunoaște pe Alexander Lukașenko ca președinte al Belarusului după ce mandatul său actual se va încheia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă, în termenii cei mai fermi, autoritățile din Belarus pentru reprimarea violentă a protestelor pașnice pentru justiție, libertate și democrație în urma alegerilor prezidențiale frauduloase din 9 august 2020; solicită să se înceteze imediat violența, să fie eliberate imediat și necondiționat toate persoanele deținute din motive politice, înainte și după așa-numitele alegeri din 9 august 2020, inclusiv persoanele deținute pentru participarea la protestele împotriva rezultatelor alegerilor sau împotriva violenței utilizate de autorități sau pentru că au susținut aceste proteste, precum și să se renunțe la toate acuzațiile împotriva acestor persoane; |
| --- | --- |

2.

| 3. | condamnă intimidarea și persecutarea constantă ale participanților la greve, ale membrilor Consiliului de coordonare și ale altor personalități ale opoziției, ale activiștilor societății civile, ale ziariștilor independenți și ale bloggerilor, precum și folosirea disproporționată a forței împotriva acestora; cere să fie eliberate imediat și necondiționat toate persoanele deținute arbitrar înainte și după alegerile falsificate din 9 august 2020, inclusiv Pavel Seviarineț, Mikalai Statkievici, Maria Kalesnikova, Andrei Iahorau, Anton Radniankou și Ivan Krautsou; cere să se pună capăt tuturor acțiunilor în justiție din motive politice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută Consiliul de coordonare în calitate de reprezentant provizoriu al persoanelor care solicită o schimbare democratică în Belarus, deschis tuturor actorilor politici și sociali; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sprijină o tranziție pașnică și democratică a puterii ca urmare a unui dialog la nivel național care să includă toate părțile și care să respecte pe deplin drepturile democratice și fundamentale ale poporului belarus; reiterează, în acest sens, cererea poporului belarus de a organiza alegeri noi, libere și corecte cât mai curând posibil, sub supraveghere internațională, în principal a OSCE/ODIHR, și în concordanță cu standardele recunoscute internațional; |
| --- | --- |

5.

| 6. | își exprimă sprijinul fără echivoc oferit poporului Belarusului în revendicările și aspirațiile sale legitime în favoarea unor alegeri libere și corecte, a libertăților fundamentale și drepturilor omului, a reprezentării democratice și participării politice, a demnității și dreptului de a-și alege destinul; ia act de faptul că actuala mișcare de protest din Belarus este întemeiată pe cererea amplă și generalizată de instaurare a democrației în Belarus și că poporul belarus trebuie să se bucure de aceleași drepturi fundamentale ale democrației și libertății ca toți ceilalți cetățeni de pe continentul european; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia, VP/ÎR și Consiliul să acorde sprijin opoziției democratice din Belarus, inclusiv Consiliului de coordonare condus de Svetlana Tihanovskaia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își exprimă aprecierea pentru contribuția importantă a femeilor curajoase din Belarus, conduse de Svetlana Tihanovskaia, Veronika Țepkalo și Maria Kalesnikova, și a susținătorilor acestora în exprimarea și reprezentarea cererilor legitime ale poporului belarus; ia act de faptul că mulți cetățeni din Belarus o consideră pe Svetlana Tihanovskaia a fi câștigătoarea alegerilor prezidențiale și președintele nou ales al Belarusului; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită eliberarea imediată a membrilor arestați ai Consiliului de coordonare: Lilia Vlasova, Maxim Znak, Șiarhei Dileuski și Maria Kolesnikova; insistă asupra faptului că orice dialog la nivel național trebuie să se desfășoare cu participarea deplină și neîngrădită a Consiliului de coordonare; salută protecția acordată Svetlanei Alexievici de către reprezentanții statelor membre ale UE și ai altor țări care împărtășesc aceeași viziune; |
| --- | --- |

9.

| 10. | deplânge, în termenii cei mai duri, actele îngrozitoare de violență și de represiune și tortură crude la care au fost supuși protestatarii pașnici și deținuții; solicită o anchetă independentă și eficace cu privire la decesele legate de proteste ale următoarelor persoane: Aliaksandr Taraikouski, Aliaksandr Vikhor, Artiom Parukou, Ghenadi Șutov și Konstantin Șișmakov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită să se pună capăt tuturor formelor de rele tratamente și tortură și să se introducă o definiție specifică a torturii în Codul penal al Belarusului, în conformitate cu standardele internaționale privind drepturile omului, precum și modificări legislative pentru incriminarea disparițiilor forțate; |
| --- | --- |

11.

| 12. | insistă asupra necesității de a asigura dreptul cetățenilor de a-și exercita libertatea de întrunire, de asociere, de exprimare și de opinie, precum și de a garanta libertatea mass-mediei și, prin urmare, asupra necesității de a ridica toate restricțiile de fapt și de drept care împiedică aceste libertăți; condamnă cu fermitate aplicarea în continuare a pedepsei cu moartea și solicită abolirea imediată și permanentă a acesteia și, până la eliminarea acestui tip de pedeapsă, solicită să se garanteze un drept efectiv de a ataca sentințele de condamnare la moarte; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sprijină pe deplin lucrătorii și sindicatele independente din Belarus și solicită autorităților și patronatelor din Belarus să respecte drepturile fundamentale de a intra în grevă ale lucrătorilor din această țară, fără ca acest lucru să antreneze riscul concedierii, al arestării sau alte represalii, în conformitate cu Convențiile 87 și 98 ale OIM; sprijină apelul Confederației Internaționale a Sindicatelor adresat Organizației Internaționale a Muncii de a se lua măsuri urgente împotriva arestărilor și condamnării liderilor unor comitete de grevă și a activiștilor sindicali independenți, pentru a le proteja libertatea de întrunire și de asociere; își exprimă sprijinul pentru rolul de coordonare pe care îl joacă Congresul sindicatelor democratice din Belarus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | susține ferm sancțiunile UE împotriva persoanelor responsabile de falsificarea rezultatelor alegerilor și de represiunile din Belarus, inclusiv cele împotriva lui Alexander Lukașenko; invită Consiliul să pună în aplicare, fără întârziere și în strânsă coordonare cu partenerii internaționali, sancțiuni ample și eficace împotriva tuturor făptașilor belaruși vinovați de fraudă electorală, de violență și de represiune în Belarus; invită Consiliul să urmeze exemplul statelor baltice care l-au inclus pe Lukașenko pe lista lor de sancțiuni, prin extinderea grupului de persoane propus inițial care face obiectul unor sancțiuni, pentru a include un număr substanțial, atât de funcționari de rang înalt, cât și de funcționari de rang mediu, precum și antreprenori cunoscuți pentru susținerea regimului sau pentru concedierea angajaților lor pe motivul participării la greve; invită VP/ÎR și Consiliul să examineze posibilitatea de a include pe listă cetățenii ruși implicați direct în sprijinirea regimului Lukașenko din Belarus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută călduros propunerea președintelui în exercițiu al OSCE, în coordonare cu succesorul său, de a asista Belarusul în organizarea unui proces de dialog; insistă ca autoritățile din Belarus să accepte oferta pe care le-au făcut-o actualul și următorul președinte al OSCE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | îndeamnă SEAE și Comisia să pregătească o revizuire completă a politicii UE în ceea ce privește Belarus, cu scopul de a sprijini poporul belarus și aspirațiile sale democratice, precum și societatea civilă, apărătorii drepturilor omului, sindicatele independente și mass-media independentă; solicită o creștere a sprijinului financiar al UE destinat societății civile din Belarus, înghețând, în același timp, orice transfer de fonduri ale UE către actualul guvern belarus și către proiectele controlate de stat, precum și anulând împrumuturile de la BEI, BERD și alte împrumuturi oferite regimului actual; îndeamnă UE să organizeze o conferință a donatorilor pentru un Belarus democratic, care să reunească instituții financiare internaționale, țări din grupul G7, state membre și instituții ale UE, precum și alte părți care doresc să ofere un pachet financiar de mai multe miliarde de euro pentru a sprijini eforturile viitoare de reformă și restructurarea economiei; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită SEAE să suspende negocierile privind prioritățile parteneriatului dintre UE și Belarus până la organizarea unor alegeri prezidențiale libere și corecte; |
| --- | --- |

17.

| 18. | îndeamnă guvernul să consolideze sistemul de asistență medicală și să pună la dispoziția cetățenilor din Belarus, într-un mod transparent și incluziv, toate informațiile relevante și vitale cu privire la pandemie; subliniază necesitatea de a îmbunătăți accesibilitatea, disponibilitatea și calitatea asistenței medicale furnizate în locurile de detenție, având în vedere, în special, pandemia de COVID-19, precum și condițiile de lucru ale personalului medical, ținând seama de relatările potrivit cărora forțele de poliție ar fi împiedicat acordarea de îngrijiri medicale protestatarilor răniți și ar fi arestat membri ai personalului medical; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încurajează statele membre ale UE să faciliteze și să accelereze crearea unui coridor umanitar și procedura de obținere a vizelor pentru persoanele care fug din Belarus din motive politice sau pentru persoanele care au nevoie de tratament medical ca urmare a actelor de violență comise împotriva lor și să le ofere acestora și familiilor lor tot sprijinul și asistența necesare; invită Comisia să procedeze la punerea în aplicare rapidă și eficientă a asistenței financiare acordate de UE pentru sprijinirea societății civile și a victimelor represiunii și să mobilizeze mai multe resurse pentru susținerea lor fizică, psihologică și materială; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită UE să consolideze în mai mare măsură contactele interpersonale, prin sprijinirea ONG-urilor independente, a organizațiilor societății civile, a apărătorilor drepturilor omului, a reprezentanților mass-mediei și a jurnaliștilor independenți din Belarus, prin crearea unor noi oportunități de studiu în UE pentru tinerii din Belarus și sprijinind în continuare Universitatea europeană de științe umane; solicită Comisiei să instituie de urgență un program de burse pentru studenții și cadrele didactice care au fost obiectul exmatriculării din universitățile din Belarus pentru că au adoptat o poziție prodemocratică; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că este necesar să se efectueze o anchetă amănunțită cu privire la crimele comise de regim împotriva populației din Belarus și insistă asupra faptului că este hotărât să contribuie la astfel de investigații; |
| --- | --- |

21.

| 22. | condamnă cenzurarea mass-mediei și a internetului, precum și intimidarea jurnaliștilor și a bloggerilor, menite să blocheze fluxul de informații referitoare la situația din țară; scoate în evidență dreptul cetățenilor din Belarus de a avea acces neîngrădit la informații; solicită UE să utilizeze Fondul European pentru Democrație și alte instrumente pentru a sprijini aceste medii și pe jurnaliștii care sunt supuși represiunii de către regim; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită Comisia, statele membre și SEAE să ofere sprijin deplin eforturilor depuse de Consiliul pentru drepturile omului al ONU și de Mecanismul de la Moscova al OSCE pentru a asigura documentarea și raportarea de către organizațiile internaționale a încălcărilor drepturilor omului și, ulterior, asumarea responsabilității pentru aceste încălcări și justiție pentru victime; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reliefează că este important să se combată orice răspândire de dezinformări privind UE, statele sale membre și instituțiile sale în Belarus, precum și răspândirea de dezinformări privind situația din Belarus în UE și alte forme de amenințări hibride din partea unor terți; avertizează regimul împotriva oricărei încercări de a utiliza minoritățile naționale, religioase, etnice și de alt tip ca țintă indirectă, distrăgând atenția societății de la frauda electorală și de la protestele masive și represiunea care au urmat; condamnă refuzul de a permite întoarcerea în țară a șefului Bisericii Catolice din Belarus, arhiepiscopul Tadeusz Kondrusiewicz; |
| --- | --- |

24.

| 25. | condamnă interferența hibridă a Federației Ruse în Belarus, exercitată în special prin delegarea așa-numiților experți în mijloace de comunicare în mass-media de stat din Belarus și a consilierilor pe lângă agențiile militare și de aplicare a legii, și solicită guvernului Federației Ruse să pună capăt oricărui amestec ascuns sau vizibil în procesele interne ale Belarusului; îndeamnă Federația Rusă să respecte dreptul internațional și suveranitatea statului Belarus; avertizează că Alexander Lukașenko nu are niciun mandat politic sau moral pentru a se implica în noi relații contractuale în numele Belarusului, inclusiv în relații cu autoritățile ruse, lucru ce ar putea amenința suveranitatea și integritatea teritorială a Belarusului; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că este important ca evoluția situației din Belarus să rămână o prioritate pentru UE; reamintește că UE trebuie să dea dovadă de unitate și de perseverență în modul în care reacționează la situația din Belarus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | regretă că Belarus a încărcat deja combustibilul nuclear în primul reactor al centralei nucleare de la Astraviec și că intenționează să înceapă producția de energie în noiembrie 2020, fără a pune pe deplin în aplicare recomandările privind testele de rezistență, ceea ce este și mai îngrijorător în aceste vremuri de mare instabilitate politică; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită federațiile naționale de hochei pe gheață ale statelor membre ale UE și ale tuturor celorlalte țări democratice să îndemne Federația Internațională de Hochei pe Gheață (IIHF) să își retragă decizia de a alege Belarusul drept una dintre țările-gazdă în care se va desfășura parțial Campionatul Mondial de Hochei pe Gheață din 2021, până când se va constata o îmbunătățire a situației din această țară, în special a situației drepturilor omului; |
| --- | --- |

28.

| 29. | își reiterează apelul adresat Consiliului UE de a institui fără întârziere un mecanism de măsuri restrictive globale (așa-numita Listă Magnițki), eficace și oportune la nivelul UE, care să permită vizarea oricăror actori individuali, statali și nestatali, precum și a altor entități responsabile de încălcări grave ale drepturilor omului și abuzuri și implicate în astfel de acte; |
| --- | --- |

29.

| 30. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și autorităților Republicii Belarus și ale Federației Ruse. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  JO C 11, 13.1.2020, p. 18.

(2)  JO C 390, 18.11.2019, p. 100.

(3)  JO C 298, 23.8.2018, p. 60.

(4)  JO C 224, 27.6.2018, p. 135.

(5)  JO C 349, 17.10.2017, p. 41.

(6)  JO L 45, 18.2.2020, p. 3.

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/128 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/128

---

P9_TA(2020)0232

Situația din Rusia, otrăvirea lui Alexei Navalnîi

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la situația din Rusia: otrăvirea lui Alexei Navalnîi (2020/2777(RSP))

(2021/C 385/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia,

| — | având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale,

| — | având în vedere Constituția Federației Ruse, în special Capitolul 2, mai exact articolul 29, care protejează libertatea de exprimare, precum și obligațiile internaționale în domeniul drepturilor omului pe care Rusia s-a angajat să le respecte ca membră a Consiliului Europei, a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și a ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Federației Ruse, în special Capitolul 2, mai exact articolul 29, care protejează libertatea de exprimare, precum și obligațiile internaționale în domeniul drepturilor omului pe care Rusia s-a angajat să le respecte ca membră a Consiliului Europei, a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și a ONU,

| — | având în vedere declarația din 3 septembrie 2020 a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, în numele UE, referitoare la otrăvirea lui Alexei Navalnîi, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 3 septembrie 2020 a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, în numele UE, referitoare la otrăvirea lui Alexei Navalnîi,

| — | având în vedere declarațiile din 24 august și 2 septembrie 2020 ale Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), privind otrăvirea lui Alexei Navalnîi, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile din 24 august și 2 septembrie 2020 ale Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), privind otrăvirea lui Alexei Navalnîi,

| — | având în vedere declarația din 8 septembrie 2020 a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, prin care se solicita o anchetă independentă cu privire la otrăvirea lui Alexei Navalnîi, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 8 septembrie 2020 a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, prin care se solicita o anchetă independentă cu privire la otrăvirea lui Alexei Navalnîi,

| — | având în vedere declarația miniștrilor de externe ai G7 din 8 septembrie 2020 cu privire la otrăvirea lui Alexei Navalnîi, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația miniștrilor de externe ai G7 din 8 septembrie 2020 cu privire la otrăvirea lui Alexei Navalnîi,

| — | având în vedere Convenția privind interzicerea dezvoltării, producerii, stocării și folosirii armelor chimice și distrugerea acestora (Convenția privind armele chimice), care interzice utilizarea, dezvoltarea, producerea, stocarea și transferul armelor chimice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind interzicerea dezvoltării, producerii, stocării și folosirii armelor chimice și distrugerea acestora (Convenția privind armele chimice), care interzice utilizarea, dezvoltarea, producerea, stocarea și transferul armelor chimice,

| — | având în vedere adoptarea în unanimitate a deciziilor C-24/DEC.4 și C-24/DEC.5 în cadrul celei de a 24-a sesiuni a Conferinței statelor părți la Convenția privind armele chimice din 27 noiembrie 2019, prin care agenții neurotoxici organofosforici din categoria Noviciok au fost puși în tabelul 1 din anexa privind substanțele chimice la Convenție, precum și intrarea în vigoare a acestor decizii la 7 iunie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere adoptarea în unanimitate a deciziilor C-24/DEC.4 și C-24/DEC.5 în cadrul celei de a 24-a sesiuni a Conferinței statelor părți la Convenția privind armele chimice din 27 noiembrie 2019, prin care agenții neurotoxici organofosforici din categoria Noviciok au fost puși în tabelul 1 din anexa privind substanțele chimice la Convenție, precum și intrarea în vigoare a acestor decizii la 7 iunie 2020,

| — | având în vedere declarația spitalului Charité – Universitättsmedizin din Berlin, din 24 august 2020, în care se afirmă că Alexei Navalnîi a fost victima otrăvirii cu un agent chimic neurotoxic, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația spitalului Charité – Universitättsmedizin din Berlin, din 24 august 2020, în care se afirmă că Alexei Navalnîi a fost victima otrăvirii cu un agent chimic neurotoxic,

| — | având în vedere declarația guvernului federal german din 2 septembrie 2020, prin care solicită de urgență guvernului rus să facă o declarație cu privire la incident și condamnă atacul în termenii cei mai fermi cu putință, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația guvernului federal german din 2 septembrie 2020, prin care solicită de urgență guvernului rus să facă o declarație cu privire la incident și condamnă atacul în termenii cei mai fermi cu putință,

| — | având în vedere declarația directorului general al Organizației pentru Interzicerea Armelor Chimice (OIAC) din 3 septembrie 2020 privind acuzațiile de utilizare a armelor chimice împotriva lui Alexei Navalnîi, care afirmă răspicat că „în temeiul Convenției privind armele chimice, orice otrăvire a unei persoane prin utilizarea unui agent neurotoxic este considerată uz de arme chimice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația directorului general al Organizației pentru Interzicerea Armelor Chimice (OIAC) din 3 septembrie 2020 privind acuzațiile de utilizare a armelor chimice împotriva lui Alexei Navalnîi, care afirmă răspicat că „în temeiul Convenției privind armele chimice, orice otrăvire a unei persoane prin utilizarea unui agent neurotoxic este considerată uz de arme chimice”,

| — | având în vedere articolul 5 din Declarația universală a drepturilor omului și articolul 7 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, care prevăd amândouă că nimeni nu va fi supus la torturi, nici la pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante, și la care Federația Rusă este parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 din Declarația universală a drepturilor omului și articolul 7 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, care prevăd amândouă că nimeni nu va fi supus la torturi, nici la pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante, și la care Federația Rusă este parte,

| — | având în vedere Declarația privind drepturile și responsabilitățile indivizilor, grupurilor și organelor societății de promovare și protejare a drepturilor omului și a libertăților fundamentale universal recunoscute, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 9 decembrie 1998, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația privind drepturile și responsabilitățile indivizilor, grupurilor și organelor societății de promovare și protejare a drepturilor omului și a libertăților fundamentale universal recunoscute, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 9 decembrie 1998,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Alexei Navalnîi, politician rus de opoziție de prim rang, avocat, blogger și activist anticorupție, a dezvăluit numeroase cazuri de corupție care implică întreprinderi comerciale și politicieni ruși și a condus mai multe proteste publice în toată Rusia, devenind unul dintre puținii lideri de succes ai opoziției ruse; întrucât anterior el a fost reținut, arestat și condamnat, în încercarea de a se pune capăt activităților sale politice și publice; întrucât Curtea Europeană a Drepturilor Omului a declarat unele din aceste proceduri drept abuzive și contrare principiului unui proces cinstit; întrucât Alexei Navalnîi a fost atacat fizic în 2017 cu un dezinfectant medical, care aproape l-a orbit, existând zvonuri că s-a încercat otrăvirea lui în timpul detenției din 2019; întrucât în niciunul dintre aceste cazuri făptașii nu au fost aduși în fața justiției; |
| --- | --- |

A.

întrucât Alexei Navalnîi, politician rus de opoziție de prim rang, avocat, blogger și activist anticorupție, a dezvăluit numeroase cazuri de corupție care implică întreprinderi comerciale și politicieni ruși și a condus mai multe proteste publice în toată Rusia, devenind unul dintre puținii lideri de succes ai opoziției ruse; întrucât anterior el a fost reținut, arestat și condamnat, în încercarea de a se pune capăt activităților sale politice și publice; întrucât Curtea Europeană a Drepturilor Omului a declarat unele din aceste proceduri drept abuzive și contrare principiului unui proces cinstit; întrucât Alexei Navalnîi a fost atacat fizic în 2017 cu un dezinfectant medical, care aproape l-a orbit, existând zvonuri că s-a încercat otrăvirea lui în timpul detenției din 2019; întrucât în niciunul dintre aceste cazuri făptașii nu au fost aduși în fața justiției;

| B. | întrucât se relatează că Alexei Navalnîi a intrat în comă la 20 august 2020 la bordul unui zbor intern rus, a fost transportat la un spital din orașul rus Omsk și, la cererea familiei sale, a fost dus la spitalul Charité din Berlin unde, din 22 august 2020, se află sub tratament medical; |
| --- | --- |

B.

întrucât se relatează că Alexei Navalnîi a intrat în comă la 20 august 2020 la bordul unui zbor intern rus, a fost transportat la un spital din orașul rus Omsk și, la cererea familiei sale, a fost dus la spitalul Charité din Berlin unde, din 22 august 2020, se află sub tratament medical;

| C. | întrucât tentativa de asasinare a lui Alexei Navalnîi a avut loc în perioada premergătoare alegerilor locale și regionale din Rusia din 13 septembrie 2020, în care el și echipa lui s-au implicat activ în introducerea unei strategii de „votare inteligentă” pentru a-i învinge pe candidații regimului Putin; întrucât acest aspect pune într-o lumină foarte proastă starea democrației, a libertăților fundamentale și a drepturilor omului în Rusia; |
| --- | --- |

C.

întrucât tentativa de asasinare a lui Alexei Navalnîi a avut loc în perioada premergătoare alegerilor locale și regionale din Rusia din 13 septembrie 2020, în care el și echipa lui s-au implicat activ în introducerea unei strategii de „votare inteligentă” pentru a-i învinge pe candidații regimului Putin; întrucât acest aspect pune într-o lumină foarte proastă starea democrației, a libertăților fundamentale și a drepturilor omului în Rusia;

| D. | întrucât, chiar înainte de tentativa de otrăvire, Alexei Navalnîi s-a aflat la Novosibirsk și Omsk, unde a investigat cazuri de corupție în rândul guvernatorilor locali; întrucât Alexei Navalnîi, prin activitățile sale de combatere a corupției în regiunile Rusiei, a adus astfel de cazuri în atenția cetățenilor din zonele respective și, drept urmare, a făcut să crească participarea la alegerile regionale, mobilizându-i pe votanții opoziției; întrucât Alexei Navalnîi a înființat un sistem de 40 de birouri regionale în întreaga țară, care supraveghează permanent autoritățile locale și sunt, din acest motiv, ținta intimidării și persecuțiilor din partea autorităților ruse; |
| --- | --- |

D.

întrucât, chiar înainte de tentativa de otrăvire, Alexei Navalnîi s-a aflat la Novosibirsk și Omsk, unde a investigat cazuri de corupție în rândul guvernatorilor locali; întrucât Alexei Navalnîi, prin activitățile sale de combatere a corupției în regiunile Rusiei, a adus astfel de cazuri în atenția cetățenilor din zonele respective și, drept urmare, a făcut să crească participarea la alegerile regionale, mobilizându-i pe votanții opoziției; întrucât Alexei Navalnîi a înființat un sistem de 40 de birouri regionale în întreaga țară, care supraveghează permanent autoritățile locale și sunt, din acest motiv, ținta intimidării și persecuțiilor din partea autorităților ruse;

| E. | întrucât Alexei Navalnîi și-a exprimat sprijinul ferm pentru protestatarii din Habarovsk și Belarus și a considerat schimbările din Belarus o sursă de inspirație pentru poporul rus; |
| --- | --- |

E.

întrucât Alexei Navalnîi și-a exprimat sprijinul ferm pentru protestatarii din Habarovsk și Belarus și a considerat schimbările din Belarus o sursă de inspirație pentru poporul rus;

| F. | întrucât regimul din Rusia recurge sistematic la asasinate politice și otrăvire, vizându-i deliberat pe membrii opoziției; întrucât această stare de fapt este agravată și mai mult de refuzul autorităților de a ancheta temeinic asasinatele și tentativele de asasinate politice comise asupra Annei Politkovskaia, a lui Boris Nemțov, Serghei Protazanov, Vladimir Kara-Murza și a altora; întrucât reprezentanții opoziției sunt sistematic ținta unor atacuri verbale, atacuri la persoană și campanii de dezumanizare din partea guvernului sau a mass-media proguvernamentale; |
| --- | --- |

F.

întrucât regimul din Rusia recurge sistematic la asasinate politice și otrăvire, vizându-i deliberat pe membrii opoziției; întrucât această stare de fapt este agravată și mai mult de refuzul autorităților de a ancheta temeinic asasinatele și tentativele de asasinate politice comise asupra Annei Politkovskaia, a lui Boris Nemțov, Serghei Protazanov, Vladimir Kara-Murza și a altora; întrucât reprezentanții opoziției sunt sistematic ținta unor atacuri verbale, atacuri la persoană și campanii de dezumanizare din partea guvernului sau a mass-media proguvernamentale;

| G. | întrucât ultima tentativă de asasinat este doar cel mai recent exemplu de derapaj grav în materie de protecție a drepturilor omului și respectare a principiilor democratice convenite de comun acord și a statului de drept în Federația Rusă; |
| --- | --- |

G.

întrucât ultima tentativă de asasinat este doar cel mai recent exemplu de derapaj grav în materie de protecție a drepturilor omului și respectare a principiilor democratice convenite de comun acord și a statului de drept în Federația Rusă;

| H. | întrucât această reprimare neîncetată a manifestărilor de nemulțumire este agravată de impunitatea forțelor de poliție și de securitate, precum și de faptul că instanțele nu vor să îi urmărească penal pe autorii reali ai acestor infracțiuni care nu doar că rămân nepedepsiți, dar mai sunt și recompensați de Kremlin; |
| --- | --- |

H.

întrucât această reprimare neîncetată a manifestărilor de nemulțumire este agravată de impunitatea forțelor de poliție și de securitate, precum și de faptul că instanțele nu vor să îi urmărească penal pe autorii reali ai acestor infracțiuni care nu doar că rămân nepedepsiți, dar mai sunt și recompensați de Kremlin;

| I. | întrucât, în conformitate cu renumita organizație rusă pentru drepturile omului „Memorial”, în Federația Rusă există peste 300 de deținuți politici și din motive religioase; întrucât UE dă dovadă de solidaritate cu toți dizidenții și cu poporul rus, care, în ciuda amenințării la adresa libertății și a vieții lor și a presiunii exercitate de Kremlin și de autoritățile ruse, continuă să lupte pentru libertate, drepturile omului și democrație; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în conformitate cu renumita organizație rusă pentru drepturile omului „Memorial”, în Federația Rusă există peste 300 de deținuți politici și din motive religioase; întrucât UE dă dovadă de solidaritate cu toți dizidenții și cu poporul rus, care, în ciuda amenințării la adresa libertății și a vieții lor și a presiunii exercitate de Kremlin și de autoritățile ruse, continuă să lupte pentru libertate, drepturile omului și democrație;

| J. | întrucât asasinatele și tentativele de asasinate politice comise de serviciul secret rus au un impact direct asupra securității interne a UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât asasinatele și tentativele de asasinate politice comise de serviciul secret rus au un impact direct asupra securității interne a UE;

| K. | întrucât spitalul universitar Charité din Berlin a ajuns la concluzia că Alexei Navalnîi a fost otrăvit cu un agent neurotoxic din grupul Noviciok, care este o clasă de agenți neurotoxici de uz militar dezvoltată de Uniunea Sovietică și Federația Rusă; întrucât această concluzie a fost confirmată de un laborator specializat al forțelor armate germane și de diverse alte laboratoare care au lucrat independent; întrucât agentul neurotoxic Noviciok a fost utilizat recent în martie 2018 pe teritoriul UE într-un atac asupra fostului agent rus de informații Serghei Skripal și a fiicei sale, Iulia Skripal, care a avut loc la Salisbury, Regatul Unit, și a dus la moartea accidentală a lui Dawn Sturgess, rezident în Amesbury; |
| --- | --- |

K.

întrucât spitalul universitar Charité din Berlin a ajuns la concluzia că Alexei Navalnîi a fost otrăvit cu un agent neurotoxic din grupul Noviciok, care este o clasă de agenți neurotoxici de uz militar dezvoltată de Uniunea Sovietică și Federația Rusă; întrucât această concluzie a fost confirmată de un laborator specializat al forțelor armate germane și de diverse alte laboratoare care au lucrat independent; întrucât agentul neurotoxic Noviciok a fost utilizat recent în martie 2018 pe teritoriul UE într-un atac asupra fostului agent rus de informații Serghei Skripal și a fiicei sale, Iulia Skripal, care a avut loc la Salisbury, Regatul Unit, și a dus la moartea accidentală a lui Dawn Sturgess, rezident în Amesbury;

| L. | întrucât doctorii ruși au fost primii care l-au tratat de otrăvire pe Alexei Navalnîi ca mai apoi să afirme că nu au găsit urme de otravă în corpul său, încercând să împiedice transportarea sa în afara țării, și întrucât autoritățile ruse neagă orice legătură cu incidentul; |
| --- | --- |

L.

întrucât doctorii ruși au fost primii care l-au tratat de otrăvire pe Alexei Navalnîi ca mai apoi să afirme că nu au găsit urme de otravă în corpul său, încercând să împiedice transportarea sa în afara țării, și întrucât autoritățile ruse neagă orice legătură cu incidentul;

| M. | întrucât agentul neurotoxic Novichok este un instrument dezvoltat și disponibil numai pentru structurile militare și serviciile secrete din Rusia; întrucât astfel de substanțe sunt reglementate de legislația rusă; întrucât agentul neurotoxic Novichok este o armă chimică ce poate fi produsă numai în laboratoare militare de stat și nu poate fi achiziționată de persoane private; întrucât, chiar și dacă s-ar fi produs o astfel de situație, este vorba despre o încălcare a angajamentelor juridice internaționale ale Rusiei; |
| --- | --- |

M.

întrucât agentul neurotoxic Novichok este un instrument dezvoltat și disponibil numai pentru structurile militare și serviciile secrete din Rusia; întrucât astfel de substanțe sunt reglementate de legislația rusă; întrucât agentul neurotoxic Novichok este o armă chimică ce poate fi produsă numai în laboratoare militare de stat și nu poate fi achiziționată de persoane private; întrucât, chiar și dacă s-ar fi produs o astfel de situație, este vorba despre o încălcare a angajamentelor juridice internaționale ale Rusiei;

| N. | întrucât Consiliul a solicitat autorităților ruse să efectueze o anchetă amănunțită asupra tentativei de asasinare a lui Alexei Navalnîi, a solicitat un răspuns internațional comun și și-a rezervat dreptul de a lua măsuri adecvate, inclusiv măsuri restrictive; |
| --- | --- |

N.

întrucât Consiliul a solicitat autorităților ruse să efectueze o anchetă amănunțită asupra tentativei de asasinare a lui Alexei Navalnîi, a solicitat un răspuns internațional comun și și-a rezervat dreptul de a lua măsuri adecvate, inclusiv măsuri restrictive;

| O. | întrucât, în temeiul Convenției privind armele chimice, orice otrăvire a unei persoane prin utilizarea unui agent neurotoxic este considerată o utilizare a armelor chimice, și întrucât utilizarea armelor chimice de către oricine în orice circumstanțe constituie o încălcare gravă a dreptului internațional și a standardelor internaționale privind drepturile omului; întrucât, în urma adoptării în unanimitate a două propuneri în acest sens, inclusiv cea înaintată de Federația Rusă, Novichok a fost adăugată la lista de substanțe supuse controlului din Convenția privind armele chimice și, prin urmare, face obiectul celor mai stricte orientări în materie de control prevăzute de Convenție; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în temeiul Convenției privind armele chimice, orice otrăvire a unei persoane prin utilizarea unui agent neurotoxic este considerată o utilizare a armelor chimice, și întrucât utilizarea armelor chimice de către oricine în orice circumstanțe constituie o încălcare gravă a dreptului internațional și a standardelor internaționale privind drepturile omului; întrucât, în urma adoptării în unanimitate a două propuneri în acest sens, inclusiv cea înaintată de Federația Rusă, Novichok a fost adăugată la lista de substanțe supuse controlului din Convenția privind armele chimice și, prin urmare, face obiectul celor mai stricte orientări în materie de control prevăzute de Convenție;

| P. | întrucât drepturile la libertatea de gândire și de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică sunt consacrate în Constituția Federației Ruse; |
| --- | --- |

P.

întrucât drepturile la libertatea de gândire și de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică sunt consacrate în Constituția Federației Ruse;

| Q. | întrucât mijloacele de informare în masă rusești controlate de stat încearcă să nege responsabilitatea autorităților ruse în tentativa de asasinare a lui Alexei Navalnîi, difuzând informații false și deturnând atenția publicului de la încălcările continue ale democrației, ale statului de drept, ale libertăților fundamentale și ale drepturilor omului în Federația Rusă; |
| --- | --- |

Q.

întrucât mijloacele de informare în masă rusești controlate de stat încearcă să nege responsabilitatea autorităților ruse în tentativa de asasinare a lui Alexei Navalnîi, difuzând informații false și deturnând atenția publicului de la încălcările continue ale democrației, ale statului de drept, ale libertăților fundamentale și ale drepturilor omului în Federația Rusă;

| R. | întrucât în timpul alegerilor regionale din Rusia din 13 septembrie 2020 s-a înregistrat un număr record de plângeri cu privire la falsificarea rezultatelor; întrucât în orașele în care Alexei Navalnîi a fost prezent înainte de tentativa de otrăvire (Novosibirsk și Omsk), sistemul său de vot inteligent s-a dovedit a fi eficient și a contribuit la învingerea candidaților lui Putin; |
| --- | --- |

R.

întrucât în timpul alegerilor regionale din Rusia din 13 septembrie 2020 s-a înregistrat un număr record de plângeri cu privire la falsificarea rezultatelor; întrucât în orașele în care Alexei Navalnîi a fost prezent înainte de tentativa de otrăvire (Novosibirsk și Omsk), sistemul său de vot inteligent s-a dovedit a fi eficient și a contribuit la învingerea candidaților lui Putin;

| S. | întrucât Parlamentul European a ajuns oficial la concluzia că Rusia nu mai poate fi considerată un „partener strategic”, aceasta și în contextul politicii sale externe antagoniste, care include intervenții militare și ocuparea ilegală a unor țări terțe, |
| --- | --- |

S.

întrucât Parlamentul European a ajuns oficial la concluzia că Rusia nu mai poate fi considerată un „partener strategic”, aceasta și în contextul politicii sale externe antagoniste, care include intervenții militare și ocuparea ilegală a unor țări terțe,

| 1. | condamnă cu fermitate tentativa de asasinare a lui Alexei Navalnîi și își exprimă deosebita îngrijorare cu privire la utilizarea repetată a unor agenți chimici neurotoxici împotriva cetățenilor ruși; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că utilizarea armelor chimice în orice circumstanțe constituie o infracțiune condamnabilă în temeiul dreptului internațional, în special în temeiul Convenției privind armele chimice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că tentativa de asasinare a lui Alexei Navalnîi a făcut parte dintr-un efort sistematic menit să reducă la tăcere vocea acestuia și a altor dizidenți, să descurajeze expunerea în continuare a corupției grave din cadrul regimului și să descurajeze opoziția politică din țară în general, în special pentru a influența alegerile locale și regionale parțiale din Rusia din 11-13 septembrie 2020; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reiterează faptul că cazul lui Alexei Navalnîi nu este decât un element al unei politici mai ample a Rusiei, care se axează pe politici interne de opresiune și pe acțiuni de agresiune la nivel mondial, propagarea instabilității și a haosului, restabilirea sferei sale de influență și dominație și subminarea ordinii internaționale bazate pe norme; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită lansarea imediată a unei anchete internaționale (în care să fie implicate UE, ONU, Consiliul Europei, aliații acestora și OIAC) și subliniază hotărârea sa de a contribui la o astfel de anchetă; invită OIAC să inițieze o anchetă amănunțită cu privire la încălcările de către Rusia a angajamentelor internaționale în domeniul armelor chimice; invită autoritățile ruse să coopereze pe deplin cu OIAC pentru a asigura o anchetă internațională imparțială și să tragă la răspundere persoanele responsabile de infracțiunea comisă împotriva lui Alexei Navalnîi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Consiliul Afaceri Externe să ia o poziție activă cu privire la această chestiune în cadrul reuniunii sale din 21 septembrie 2020; solicită ca UE să stabilească cât mai curând posibil o listă de măsuri restrictive ambițioase față de Rusia și să înăsprească sancțiunile existente împotriva Rusiei; cere să se implementeze astfel de mecanisme de sancționare care să permită colectarea și înghețarea activelor europene ale persoanelor considerate corupte de Fundația anticorupție Alexei Navalnîi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită autoritățile ruse să înceteze hărțuirea, intimidarea, violența și represiunea împotriva oponenților politici, punând capăt climatului dominant de impunitate, care a cauzat deja moartea multor jurnaliști, apărători ai drepturilor omului și politicieni din opoziție; subliniază necesitatea de a garanta că astfel de persoane își pot desfășura activitățile legitime și utile, fără interferențe și fără să se teamă pentru viața lor sau pentru viețile membrilor familiilor lor și ale prietenilor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită ca UE să ceară în continuare Rusiei să abroge sau să modifice toate legile incompatibile cu standardele internaționale, inclusiv recentele modificări aduse în mod ilegal Constituției Rusiei și cadrului juridic privind alegerile, precum și legislația privind agenții străini și organizațiile indezirabile, cu scopul de a sprijini pluralismul și desfășurarea alegerilor libere și corecte și de a crea condiții de concurență echitabile pentru candidații opoziției; |
| --- | --- |

8.

| 9. | își exprimă solidaritatea cu forțele democratice din Rusia, care militează pentru o societate deschisă și liberă, și sprijinul pentru toate persoanele și organizațiile care sunt ținta atacurilor și a represiunii; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază datoria Federației Ruse, în calitate de membru al Consiliului de Securitate al ONU, de a respecta dreptul internațional, acordurile și convențiile relevante și de a-și respecta pe deplin angajamentele internaționale, inclusiv cooperarea cu OIAC în investigarea oricărei încălcări a Convenției privind armele chimice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită insistent Federației Ruse să abordeze de urgență chestiunile ridicate de comunitatea internațională și să furnizeze informații imediate și complete către OIAC privind programul său „Novichok”; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază faptul că Federația Rusă, în calitate de membru al Consiliului Europei și al OSCE, s-a angajat să respecte libertățile fundamentale, drepturile omului și statul de drept, astfel cum sunt consacrate în Convenția Europeană a Drepturilor Omului și în Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită ÎR/VP și Serviciul European de Acțiune Externă să aducă în discuție toate cazurile de persoane urmărite penal din motive politice în cadrul consultărilor UE-Rusia pe tema drepturilor omului, atunci când vor fi reluate, și să li se ceară reprezentanților Rusiei la aceste consultări un răspuns oficial pentru fiecare caz în parte; invită președinții Consiliului și Comisiei, precum și ÎR/VP să urmărească în continuare îndeaproape aceste cazuri, să aducă în discuție aceste probleme în cadrul diferitelor formate și reuniuni cu Rusia și să informeze Parlamentul cu privire la discuțiile purtate cu autoritățile ruse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită statele membre să își coordoneze pozițiile față de Rusia și să se exprime cu o singură voce în dialogurile bilaterale și multilaterale cu autoritățile ruse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reiterează faptul că este extrem de urgent să se inițieze o reevaluare strategică aprofundată a relațiilor UE cu Rusia, pe baza următoarelor principii:






  (a) | să invite ÎR/VP să reexamineze politica UE față de Rusia și cele cinci principii directoare pentru relațiile UE cu Rusia și să elaboreze o nouă strategie cuprinzătoare, care va fi condiționată de evoluțiile viitoare în domeniul democrației, al statului de drept și al respectării drepturilor omului de către conducerea și autoritățile ruse; |
| --- | --- | --- |

15.

(a)

să invite ÎR/VP să reexamineze politica UE față de Rusia și cele cinci principii directoare pentru relațiile UE cu Rusia și să elaboreze o nouă strategie cuprinzătoare, care va fi condiționată de evoluțiile viitoare în domeniul democrației, al statului de drept și al respectării drepturilor omului de către conducerea și autoritățile ruse;

| (b) | să solicite statelor membre să continue izolarea Rusiei în forurile internaționale (cum ar fi G7 și alte formate) și să revizuiască în mod critic cooperarea UE cu Rusia prin diverse platforme de politică externă; |
| --- | --- |

(b)

să solicite statelor membre să continue izolarea Rusiei în forurile internaționale (cum ar fi G7 și alte formate) și să revizuiască în mod critic cooperarea UE cu Rusia prin diverse platforme de politică externă;

| (c) | să invite Consiliul să acorde prioritate aprobării unui mecanism al UE de sancțiuni după modelul Magnitsky în domeniul drepturilor omului și implementării acestuia în viitorul apropiat, care va include o listă de persoane și care ar putea cuprinde, de asemenea, sancțiuni sectoriale la adresa regimului rus; |
| --- | --- |

(c)

să invite Consiliul să acorde prioritate aprobării unui mecanism al UE de sancțiuni după modelul Magnitsky în domeniul drepturilor omului și implementării acestuia în viitorul apropiat, care va include o listă de persoane și care ar putea cuprinde, de asemenea, sancțiuni sectoriale la adresa regimului rus;

| (d) | în lumina cazului Navalnîi, își reiterează poziția anterioară de a opri proiectul Nord Stream 2; |
| --- | --- |

(d)

în lumina cazului Navalnîi, își reiterează poziția anterioară de a opri proiectul Nord Stream 2;

| (e) | să invite Consiliul să adopte o strategie a UE de sprijinire a dizidenților ruși, a organizațiilor neguvernamentale și a organizațiilor societății civile, precum și a presei și ziariștilor independenți, utilizând pe deplin mecanismele pentru apărătorii drepturilor omului, creând noi oportunități pentru tinerii ruși ca să studieze în UE și oferind asistență pentru înființarea unei universități ruse în exil, într-unul din statele membre; |
| --- | --- |

(e)

să invite Consiliul să adopte o strategie a UE de sprijinire a dizidenților ruși, a organizațiilor neguvernamentale și a organizațiilor societății civile, precum și a presei și ziariștilor independenți, utilizând pe deplin mecanismele pentru apărătorii drepturilor omului, creând noi oportunități pentru tinerii ruși ca să studieze în UE și oferind asistență pentru înființarea unei universități ruse în exil, într-unul din statele membre;

| (f) | să solicite Consiliului să înceapă imediat pregătirile și să adopte o strategie a UE pentru relațiile viitoare cu o Rusie democratică, care să cuprindă o ofertă amplă de stimulente și condiții pentru întărirea tendințelor interne spre libertate și democrație; |
| --- | --- |

(f)

să solicite Consiliului să înceapă imediat pregătirile și să adopte o strategie a UE pentru relațiile viitoare cu o Rusie democratică, care să cuprindă o ofertă amplă de stimulente și condiții pentru întărirea tendințelor interne spre libertate și democrație;

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, precum și președintelui, guvernului și parlamentului Federației Ruse. |
| --- | --- |

16.

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/133 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/133

---

P9_TA(2020)0233

Situația din Filipine, inclusiv cazul Mariei Ressa

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la situația din Filipine, inclusiv cazul dnei Maria Ressa (2020/2782(RSP))

(2021/C 385/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Filipine, în special cele din 15 septembrie 2016 (1), 16 martie 2017 (2) și 19 aprilie 2018 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Filipine, în special cele din 15 septembrie 2016 (1), 16 martie 2017 (2) și 19 aprilie 2018 (3),

| — | având în vedere relațiile diplomatice dintre Filipine și UE (stabilite la 12 mai 1964, când aceasta se numea Comunitatea Economică Europeană sau CEE), |
| --- | --- |

—

având în vedere relațiile diplomatice dintre Filipine și UE (stabilite la 12 mai 1964, când aceasta se numea Comunitatea Economică Europeană sau CEE),

| — | având în vedere Acordul-cadru de parteneriat și cooperare dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Filipine, pe de altă parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru de parteneriat și cooperare dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Filipine, pe de altă parte,

| — | având în vedere statutul Filipinelor de membru fondator al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), |
| --- | --- |

—

având în vedere statutul Filipinelor de membru fondator al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN),

| — | având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor din 10 februarie 2020 privind evaluarea regimului special de stimulare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe (SGP +) pentru Filipine, care acoperă perioada 2018-2019 (SWD(2020)0024), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor din 10 februarie 2020 privind evaluarea regimului special de stimulare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe (SGP +) pentru Filipine, care acoperă perioada 2018-2019 (SWD(2020)0024),

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al SEAE din 16 iunie 2020 referitoare la condamnarea Mariei Ressa și a lui Reynaldo Santos, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al SEAE din 16 iunie 2020 referitoare la condamnarea Mariei Ressa și a lui Reynaldo Santos,

| — | având în vedere orientările UE în domeniul drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE în domeniul drepturilor omului,

| — | având în vedere rezoluția adoptată de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU la 11 iulie 2019 referitoare la promovarea și ocrotirea drepturilor omului în Filipine, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția adoptată de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU la 11 iulie 2019 referitoare la promovarea și ocrotirea drepturilor omului în Filipine,

| — | având în vedere raportul Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului Michelle Bachelet privind situația drepturilor omului în Filipine, publicat la 30 iunie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului Michelle Bachelet privind situația drepturilor omului în Filipine, publicat la 30 iunie 2020,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 1966,

| — | având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale,

| — | având în vedere Legea nr. 11479 din 3 iulie 2020 a Republicii Filipine, cunoscută și sub denumirea de Legea privind combaterea terorismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea nr. 11479 din 3 iulie 2020 a Republicii Filipine, cunoscută și sub denumirea de Legea privind combaterea terorismului,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Filipine și UE întrețin de mult timp relații diplomatice, economice, culturale și politice; întrucât, prin ratificarea Acordului de parteneriat și cooperare, Uniunea Europeană și Filipine și-au reafirmat angajamentul comun față de principiile bunei guvernanțe, democrației, statului de drept, drepturilor omului, promovarea dezvoltării sociale și economice, precum și față de pacea și securitatea în regiune; |
| --- | --- |

A.

întrucât Filipine și UE întrețin de mult timp relații diplomatice, economice, culturale și politice; întrucât, prin ratificarea Acordului de parteneriat și cooperare, Uniunea Europeană și Filipine și-au reafirmat angajamentul comun față de principiile bunei guvernanțe, democrației, statului de drept, drepturilor omului, promovarea dezvoltării sociale și economice, precum și față de pacea și securitatea în regiune;

| B. | întrucât din raportul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului privind situația drepturilor omului în Filipine din 30 iunie 2020 reiese că uciderile legate de campania antidrog a guvernului sunt „larg răspândite și sistematice” și că cel puțin 8 663 de persoane au fost ucise potrivit datelor guvernamentale; întrucât există estimări după care numărul real ar fi de trei ori mai mare; întrucât președintele Duterte a încurajat în mod explicit poliția să comită execuții extrajudiciare și le-a promis imunitate, iar agenții de poliție implicați în astfel de practici au avut parte de promovări; întrucât președintele Duterte s-a jurat să își continue campania antidrog până la încheierea mandatului prezidențial actual, în 2022; întrucât majoritatea victimelor provin din comunități sărace și marginalizate; |
| --- | --- |

B.

întrucât din raportul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului privind situația drepturilor omului în Filipine din 30 iunie 2020 reiese că uciderile legate de campania antidrog a guvernului sunt „larg răspândite și sistematice” și că cel puțin 8 663 de persoane au fost ucise potrivit datelor guvernamentale; întrucât există estimări după care numărul real ar fi de trei ori mai mare; întrucât președintele Duterte a încurajat în mod explicit poliția să comită execuții extrajudiciare și le-a promis imunitate, iar agenții de poliție implicați în astfel de practici au avut parte de promovări; întrucât președintele Duterte s-a jurat să își continue campania antidrog până la încheierea mandatului prezidențial actual, în 2022; întrucât majoritatea victimelor provin din comunități sărace și marginalizate;

| C. | întrucât spațiul de acțiune pentru societatea civilă se reduce tot mai mult; întrucât apărătorii drepturilor omului, activiștii și ziariștii se confruntă adesea cu amenințări, hărțuiri, intimidări și violență atunci când încearcă să facă cunoscute acuzațiile de execuții extrajudiciare și alte abuzuri la adresa drepturilor omului în Filipine; întrucât, potrivit Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR), „apărarea drepturilor omului este în mod obișnuit asimilată cu răzvrătirea”; întrucât, potrivit OHCHR, cel puțin 208 apărători ai drepturilor omului, jurnaliști și sindicaliști, inclusiv 30 de femei, au fost uciși între ianuarie 2015 și decembrie 2019; |
| --- | --- |

C.

întrucât spațiul de acțiune pentru societatea civilă se reduce tot mai mult; întrucât apărătorii drepturilor omului, activiștii și ziariștii se confruntă adesea cu amenințări, hărțuiri, intimidări și violență atunci când încearcă să facă cunoscute acuzațiile de execuții extrajudiciare și alte abuzuri la adresa drepturilor omului în Filipine; întrucât, potrivit Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR), „apărarea drepturilor omului este în mod obișnuit asimilată cu răzvrătirea”; întrucât, potrivit OHCHR, cel puțin 208 apărători ai drepturilor omului, jurnaliști și sindicaliști, inclusiv 30 de femei, au fost uciși între ianuarie 2015 și decembrie 2019;

| D. | întrucât Maria Ressa, o jurnalistă filipineză și cofondatoare a site-ului de știri Rappler, a fost luată în vizor de multă vreme pentru criticile sale la adresa „războiului împotriva drogurilor” dus de guvern și pentru modul critic în care erau relatate pe Rappler execuțiile extrajudiciare; întrucât Maria Rossa și Reynaldo Santos Jr, documentarist de la Rappler, au fost acuzați de „defăimare pe cale informatică”, condamnați la 15 iunie 2020 de Tribunalul regional din Manila la o pedeapsă nedeterminată, cu posibilitatea de a sta până la șase ani în închisoare; întrucât dnei Ressa și Rappler li s-au imputat cel puțin alte șase capete de acuzare; |
| --- | --- |

D.

întrucât Maria Ressa, o jurnalistă filipineză și cofondatoare a site-ului de știri Rappler, a fost luată în vizor de multă vreme pentru criticile sale la adresa „războiului împotriva drogurilor” dus de guvern și pentru modul critic în care erau relatate pe Rappler execuțiile extrajudiciare; întrucât Maria Rossa și Reynaldo Santos Jr, documentarist de la Rappler, au fost acuzați de „defăimare pe cale informatică”, condamnați la 15 iunie 2020 de Tribunalul regional din Manila la o pedeapsă nedeterminată, cu posibilitatea de a sta până la șase ani în închisoare; întrucât dnei Ressa și Rappler li s-au imputat cel puțin alte șase capete de acuzare;

| E. | întrucât, la începutul lunii iulie 2020, Congresul filipinez a votat să nu reînnoiască licența de radiodifuziune pentru ABS-CBN, cea mai mare rețea de radio și de televiziune din țară; întrucât refuzul președintelui Duterte de a reînnoi licența de radiodifuziune este considerat un act de răzbunare pentru modul în care au fost acoperite mediatic campania antidrog și cazurile de încălcări grave ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la începutul lunii iulie 2020, Congresul filipinez a votat să nu reînnoiască licența de radiodifuziune pentru ABS-CBN, cea mai mare rețea de radio și de televiziune din țară; întrucât refuzul președintelui Duterte de a reînnoi licența de radiodifuziune este considerat un act de răzbunare pentru modul în care au fost acoperite mediatic campania antidrog și cazurile de încălcări grave ale drepturilor omului;

| F. | întrucât senatoarea Leila de Lima, unul dintre principalii oponenți ai campaniei antidrog a președintelui Duterte, a fost scoasă din funcția sa de președintă a Comisiei pentru justiție și drepturile omului a Senatului la 19 septembrie 2016 și a rămas în detenție în așteptarea procesului de la arestarea sa la 24 februarie 2017; întrucât există motive serioase de îngrijorare că infracțiunile de care este acuzată senatoarea De Lima sunt fabricate și motivate politic; |
| --- | --- |

F.

întrucât senatoarea Leila de Lima, unul dintre principalii oponenți ai campaniei antidrog a președintelui Duterte, a fost scoasă din funcția sa de președintă a Comisiei pentru justiție și drepturile omului a Senatului la 19 septembrie 2016 și a rămas în detenție în așteptarea procesului de la arestarea sa la 24 februarie 2017; întrucât există motive serioase de îngrijorare că infracțiunile de care este acuzată senatoarea De Lima sunt fabricate și motivate politic;

| G. | întrucât, potrivit Global Witness, cel puțin 43 de apărători ai drepturilor funciare au fost uciși în 2019; întrucât majoritatea acestora erau lideri ai comunității și participanți activi la campanii împotriva proiectelor miniere și a marilor companii din sectorul industriei agroalimentare; |
| --- | --- |

G.

întrucât, potrivit Global Witness, cel puțin 43 de apărători ai drepturilor funciare au fost uciși în 2019; întrucât majoritatea acestora erau lideri ai comunității și participanți activi la campanii împotriva proiectelor miniere și a marilor companii din sectorul industriei agroalimentare;

| H. | întrucât populația indigenă din Filipine reprezintă 10-20 % din întreaga populație; întrucât în 2018 Raportorul special al ONU pentru drepturile popoarelor indigene a identificat Filipine ca fiind una din țările cu cea mai mare incidență la nivel mondial a situațiilor de incriminare și de atacuri împotriva apărătorilor indigeni ai drepturilor omului; întrucât ONU a avertizat că militarizarea teritoriilor indigene și restricționarea libertății de întrunire și de exprimare sunt în creștere și că aceste evoluții sunt strâns legate de interesele companiilor; întrucât insecuritatea și subdezvoltarea economică persistentă pe insula Mindanao, precum și încălcările raportate ale dreptului internațional umanitar și lipsa progreselor în ceea ce privește justiția de tranziție și reconcilierea, rămân motive serioase de îngrijorare; |
| --- | --- |

H.

întrucât populația indigenă din Filipine reprezintă 10-20 % din întreaga populație; întrucât în 2018 Raportorul special al ONU pentru drepturile popoarelor indigene a identificat Filipine ca fiind una din țările cu cea mai mare incidență la nivel mondial a situațiilor de incriminare și de atacuri împotriva apărătorilor indigeni ai drepturilor omului; întrucât ONU a avertizat că militarizarea teritoriilor indigene și restricționarea libertății de întrunire și de exprimare sunt în creștere și că aceste evoluții sunt strâns legate de interesele companiilor; întrucât insecuritatea și subdezvoltarea economică persistentă pe insula Mindanao, precum și încălcările raportate ale dreptului internațional umanitar și lipsa progreselor în ceea ce privește justiția de tranziție și reconcilierea, rămân motive serioase de îngrijorare;

| I. | întrucât Zara Alvarez, juristă pentru grupul pentru drepturile omului Karapatan, a fost împușcată mortal la 17 august 2020; întrucât dna Alvarez a primit amenințări repetate, a fost supusă hărțuirii din cauza activității sale în domeniul drepturilor omului și a fost cel de al 13-lea membru al organizației sale ucis de la jumătatea anului 2016; întrucât Randall „Randy” Echanis, un avocat al păcii, activist pentru drepturile funciare și membru al Karapatan, a fost torturat și ucis la 10 august 2020; întrucât, potrivit Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, atât dl Echanis, cât și dna Alvarez fuseseră de mai multe ori puși pe lista roșie (etichetați ca teroriști sau comuniști), iar numele lor a figurat pe o listă de cel puțin 600 persoane pe care Departamentul de justiție din Filipine a solicitat unei instanțe să le declare „teroriști” în 2018; |
| --- | --- |

I.

întrucât Zara Alvarez, juristă pentru grupul pentru drepturile omului Karapatan, a fost împușcată mortal la 17 august 2020; întrucât dna Alvarez a primit amenințări repetate, a fost supusă hărțuirii din cauza activității sale în domeniul drepturilor omului și a fost cel de al 13-lea membru al organizației sale ucis de la jumătatea anului 2016; întrucât Randall „Randy” Echanis, un avocat al păcii, activist pentru drepturile funciare și membru al Karapatan, a fost torturat și ucis la 10 august 2020; întrucât, potrivit Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, atât dl Echanis, cât și dna Alvarez fuseseră de mai multe ori puși pe lista roșie (etichetați ca teroriști sau comuniști), iar numele lor a figurat pe o listă de cel puțin 600 persoane pe care Departamentul de justiție din Filipine a solicitat unei instanțe să le declare „teroriști” în 2018;

| J. | întrucât OHCHR și raportorii speciali ai ONU și-au exprimat îngrijorarea cu privire la ceea ce pare a fi „o intimidare sistematică” a surselor independente de știri; întrucât, în 2020, Filipine s-a clasat pe locul 136 din 180 de țări în clasamentul privind libertatea presei, publicat anual de organizația Reporteri fără frontiere; întrucât de când dl Duterte este la putere au fost asasinați 16 jurnaliști; |
| --- | --- |

J.

întrucât OHCHR și raportorii speciali ai ONU și-au exprimat îngrijorarea cu privire la ceea ce pare a fi „o intimidare sistematică” a surselor independente de știri; întrucât, în 2020, Filipine s-a clasat pe locul 136 din 180 de țări în clasamentul privind libertatea presei, publicat anual de organizația Reporteri fără frontiere; întrucât de când dl Duterte este la putere au fost asasinați 16 jurnaliști;

| K. | întrucât, în martie 2018, Filipine s-a retras din cadrul Curții Penale Internaționale (CPI), după ce CPI și-a început „examinarea preliminară” a plângerii depuse împotriva dlui Duterte în legătură cu numărul mare de crime comise în cadrul campaniei antidrog; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în martie 2018, Filipine s-a retras din cadrul Curții Penale Internaționale (CPI), după ce CPI și-a început „examinarea preliminară” a plângerii depuse împotriva dlui Duterte în legătură cu numărul mare de crime comise în cadrul campaniei antidrog;

| L. | întrucât, în 2017, Camera Reprezentanților din Filipine a aprobat o lege de reinstituire a pedepsei cu moartea; întrucât acest proiect de lege necesită aprobarea prealabilă a Senatului înainte ca președintele Duterte – care militează activ pentru reinstaurarea sa – să o ratifice ca lege; întrucât reintroducerea pedepsei cu moartea ar încălca flagrant cel de al doilea protocol opțional la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (ICCPR), la care Filipine este parte; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în 2017, Camera Reprezentanților din Filipine a aprobat o lege de reinstituire a pedepsei cu moartea; întrucât acest proiect de lege necesită aprobarea prealabilă a Senatului înainte ca președintele Duterte – care militează activ pentru reinstaurarea sa – să o ratifice ca lege; întrucât reintroducerea pedepsei cu moartea ar încălca flagrant cel de al doilea protocol opțional la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (ICCPR), la care Filipine este parte;

| M. | întrucât autoritățile din Filipine au adoptat noua lege împotriva terorismului la 3 iulie 2020; întrucât, potrivit grupurilor locale ale societății civile, legea afectează într-o proporție alarmantă garanțiile în materie de drepturi ale omului, extinde definiția terorismului și mărește perioada de detenție fără mandat de la 3 la 14 zile, estompând astfel diferențele importante între opinie critică, criminalitate și terorism, ceea ce ridică probleme de legalitate și crește și mai mult riscurile de încălcare a drepturilor omului; |
| --- | --- |

M.

întrucât autoritățile din Filipine au adoptat noua lege împotriva terorismului la 3 iulie 2020; întrucât, potrivit grupurilor locale ale societății civile, legea afectează într-o proporție alarmantă garanțiile în materie de drepturi ale omului, extinde definiția terorismului și mărește perioada de detenție fără mandat de la 3 la 14 zile, estompând astfel diferențele importante între opinie critică, criminalitate și terorism, ceea ce ridică probleme de legalitate și crește și mai mult riscurile de încălcare a drepturilor omului;

| N. | întrucât președintele Duterte s-a lăsat în mod repetat antrenat în discursuri sexiste și misogine; întrucât, potrivit ONG-urilor locale, cazurile de violență și de abuz sexual împotriva femeilor, inclusiv împotriva femeilor apărătoare ale drepturilor omului, au crescut în timpul administrației Duterte; întrucât apărătoarele drepturilor omului se confruntă cu comentarii degradante și cu conotații sexuale, cu amenințări de viol și atacuri; |
| --- | --- |

N.

întrucât președintele Duterte s-a lăsat în mod repetat antrenat în discursuri sexiste și misogine; întrucât, potrivit ONG-urilor locale, cazurile de violență și de abuz sexual împotriva femeilor, inclusiv împotriva femeilor apărătoare ale drepturilor omului, au crescut în timpul administrației Duterte; întrucât apărătoarele drepturilor omului se confruntă cu comentarii degradante și cu conotații sexuale, cu amenințări de viol și atacuri;

| O. | întrucât în raportul din 2020 al Confederației Internaționale a Sindicatelor (ITUC), Filipine este în top 10 al celor mai periculoase țări din lume pentru lucrători; întrucât mișcarea sindicală filipineză a denunțat reprimarea drepturilor lucrătorilor, inclusiv prin „etichetarea drept comuniști”, dispariții și asasinate ale liderilor muncitorilor și ale sindicaliștilor; |
| --- | --- |

O.

întrucât în raportul din 2020 al Confederației Internaționale a Sindicatelor (ITUC), Filipine este în top 10 al celor mai periculoase țări din lume pentru lucrători; întrucât mișcarea sindicală filipineză a denunțat reprimarea drepturilor lucrătorilor, inclusiv prin „etichetarea drept comuniști”, dispariții și asasinate ale liderilor muncitorilor și ale sindicaliștilor;

| P. | întrucât comunitatea LGBTQI este supusă unor hărțuiri continue; întrucât președintele Duterte s-a referit repetat la orientarea sexuală a oponenților politici ca metodă de denigrare a acestora și a făcut declarații publice în mai 2019 din care reiese că homosexualitatea este o boală; întrucât, în iunie 2020, organele de poliție au luat măsuri represive împotriva unei parade a persoanelor LGBTQI și, potrivit relatărilor, au arestat 20 de persoane; |
| --- | --- |

P.

întrucât comunitatea LGBTQI este supusă unor hărțuiri continue; întrucât președintele Duterte s-a referit repetat la orientarea sexuală a oponenților politici ca metodă de denigrare a acestora și a făcut declarații publice în mai 2019 din care reiese că homosexualitatea este o boală; întrucât, în iunie 2020, organele de poliție au luat măsuri represive împotriva unei parade a persoanelor LGBTQI și, potrivit relatărilor, au arestat 20 de persoane;

| Q. | întrucât, potrivit estimărilor, între 60 000 și 100 000 de copii din Filipine sunt implicați în rețele de prostituție; întrucât un număr necunoscut de copii sunt forțați să muncească în condiții de exploatare; întrucât UNICEF și-a exprimat îngrijorarea profundă cu privire la reducerea vârstei răspunderii penale; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, potrivit estimărilor, între 60 000 și 100 000 de copii din Filipine sunt implicați în rețele de prostituție; întrucât un număr necunoscut de copii sunt forțați să muncească în condiții de exploatare; întrucât UNICEF și-a exprimat îngrijorarea profundă cu privire la reducerea vârstei răspunderii penale;

| R. | întrucât, în 2019, Filipine s-a clasat pe locul 113 din 180 de țări în clasamentul privind corupția, publicat anual de Transparency International; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în 2019, Filipine s-a clasat pe locul 113 din 180 de țări în clasamentul privind corupția, publicat anual de Transparency International;

| S. | întrucât, de la 25 decembrie 2014, Filipine s-a bucurat de preferințe comerciale speciale în cadrul sistemului generalizat de preferințe al UE (SGP +); întrucât acest statut depinde de ratificarea și punerea în aplicare a 27 de convenții internaționale privind drepturile omului, drepturile lucrătorilor, protecția mediului și buna guvernanță; întrucât, în 2019, 25 % din totalul exporturilor filipineze către UE (aproape 2 miliarde EUR) au beneficiat de tratament preferențial în cadrul acestui sistem; întrucât, deși situația drepturilor omului din Filipinea înregistrat regrese majore, UE nu a declanșat până în prezent mecanismul care ar putea duce la suspendarea acestor beneficii comerciale, |
| --- | --- |

S.

întrucât, de la 25 decembrie 2014, Filipine s-a bucurat de preferințe comerciale speciale în cadrul sistemului generalizat de preferințe al UE (SGP +); întrucât acest statut depinde de ratificarea și punerea în aplicare a 27 de convenții internaționale privind drepturile omului, drepturile lucrătorilor, protecția mediului și buna guvernanță; întrucât, în 2019, 25 % din totalul exporturilor filipineze către UE (aproape 2 miliarde EUR) au beneficiat de tratament preferențial în cadrul acestui sistem; întrucât, deși situația drepturilor omului din Filipinea înregistrat regrese majore, UE nu a declanșat până în prezent mecanismul care ar putea duce la suspendarea acestor beneficii comerciale,

| 1. | se arată extrem de îngrijorat de deteriorarea rapidă a situației drepturilor omului în Filipine, de când la putere este președintele Duterte; ia act de publicarea raportului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din iunie 2020 și îi cere guvernului filipinez să adopte și să pună în practică toate recomandările enumerate în raport; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă în termeni duri miile de execuții extrajudiciare și alte încălcări grave ale drepturilor omului legate de așa-numitul „război împotriva drogurilor”; solicită guvernului Filipinelor să pună capăt imediat tuturor actelor de violență împotriva celor suspectați de infracțiuni legate de droguri, și să desființeze grupurile paramilitare private și pe cele sprijinite de stat; insistă asupra faptului că lupta împotriva drogurilor ilicite trebuie dusă în deplină conformitate cu respectarea garanțiilor procedurale, cu dreptul național și internațional și punând accentul pe sănătatea publică; |
| --- | --- |

2.

| 3. | condamnă toate amenințările, hărțuirea, intimidarea, violurile și violența împotriva celor care încearcă să dezvăluie cazuri de execuții extrajudiciare și alte încălcări ale drepturilor omului, inclusiv activiști în domeniul drepturilor omului și al mediului, sindicaliști și jurnaliști; denunță utilizarea abuzivă a legii și a sistemelor judiciare ca modalitate de a reduce la tăcere vocile critice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită autoritățile filipineze să demareze imediat anchete imparțiale, transparente, independente și pertinente cu privire la toate execuțiile extrajudiciare, inclusiv cu privire la moartea lui Jory Porquia, Randall „Randy” Echanis și Zara Alvarez, precum și la alte presupuse încălcări; |
| --- | --- |

4.

| 5. | este alarmat de deteriorarea libertății presei în Filipine; condamnă toate acțiunile de amenințare, hărțuire, intimidare, urmărire penală injustă și violență împotriva jurnaliștilor, inclusiv cazul Mariei Ressa; solicită să se renunțe la toate acuzațiile motivate politic împotriva ei și a colegilor săi; reamintește că libertatea presei și libertatea de exprimare sunt elemente fundamentale ale democrației; invită autoritățile filipineze să reînnoiască licența de transmisie a principalului grup audiovizual, ABS-CBN; invită delegația UE și reprezentanțele statelor membre ale UE de la Manila să monitorizeze îndeaproape cauzele împotriva dnei Maria Ressa și a dlui Reynaldo Santos Jr și să ofere toată asistența necesară; |
| --- | --- |

5.

| 6. | își reiterează apelul adresat autorităților din Filipine de a renunța la toate acuzațiile motivate politic împotriva senatoarei Leila de Lima, de a o elibera în perioada dinaintea procesului, de a i se permite să își exercite liber drepturile și îndatoririle de reprezentantă aleasă și de a-i oferi condiții de securitate și de igienă adecvate pe durata detenției; roagă UE să monitorizeze în continuare cu atenție cazul său; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își reiterează sprijinul ferm pentru toți apărătorii drepturilor omului și ai mediului din Filipine și pentru munca lor; solicită delegației UE și reprezentanțelor statelor membre din această țară să sprijine mai consistent societatea civilă în conflictul cu autoritățile filipineze și să apeleze la toate instrumentele disponibile pentru a susține mai mult munca apărătorilor drepturilor omului și mediului și, după caz, să faciliteze eliberarea de vize de urgență și să ofere azil temporar în statele membre ale UE; |
| --- | --- |

7.

| 8. | îndeamnă autoritățile filipineze să recunoască că apărătorii drepturilor omului joacă un rol legitim în garantarea păcii, a justiției și a democrației; invită autoritățile filipineze să garanteze, în toate circumstanțele, integritatea fizică și psihologică a tuturor apărătorilor drepturilor omului și a jurnaliștilor din țară și să se asigure că își pot desfășura activitatea într-un mediu favorabil și fără teamă de represalii; salută adoptarea în unanimitate de către Camera Reprezentanților din Filipine a Legii privind protecția drepturilor omului din Filipine și le cere Senatului și Președintelui să o ratifice urgent; |
| --- | --- |

8.

| 9. | își exprimă profunda îngrijorare față de adoptarea recentă a Legii privind combaterea terorismului și reamintește că acțiunile de conștientizare, de protest, de opoziție, grevele și alte forme similare de exercitare a drepturilor civile și politice nu pot fi, în niciun caz, considerate acte teroriste; |
| --- | --- |

9.

| 10. | îndeamnă UE și statele sale membre să sprijine adoptarea unei rezoluții în cadrul celei de a 45-a sesiuni a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, aflată în desfășurare, în vederea instituirii unei anchete internaționale independente privind încălcările drepturilor omului comise în Filipine începând din 2016; |
| --- | --- |

10.

| 11. | regretă profund decizia guvernului Filipinelor de a se retrage din Statutul de la Roma; invită guvernul să revină asupra acestei decizii; încurajează CPI să investigheze acuzațiile de crime împotriva umanității în contextul asasinatelor comise în timpul „războiului împotriva drogurilor”; solicită guvernului Filipinelor să coopereze fără rezerve cu Biroul procurorului CPI la examinarea preliminară a situației din Filipine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | face apel la autoritățile din Filipine să pună imediat capăt procedurilor în curs care vizează reintroducerea pedepsei cu moartea; reamintește că UE consideră pedeapsa cu moartea o pedeapsă crudă și inumană, care nu reușește să descurajeze comportamentul infracțional; |
| --- | --- |

12.

| 13. | încurajează Republica Filipine să respecte obligațiile care îi revin în temeiul dreptului internațional de a proteja drepturile omului în cazul popoarelor indigene, inclusiv în contextul conflictului armat; solicită guvernului să le apere drepturile, să îi capaciteze și să adopte o politică eficientă pentru a le îmbunătăți condițiile de trai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | condamnă toate formele de violență împotriva femeilor și reamintește că acest tip de violență reprezintă o încălcare gravă a drepturilor omului și a demnității femeilor și fetelor; condamnă cu fermitate declarațiile misogine repetate ale președintelui Duterte; invită președintele să trateze femeile cu respect și să nu mai incite la violență împotriva femeilor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | condamnă toate formele de violență împotriva persoanelor LGBTQI și reamintește că acest tip de violență reprezintă o încălcare gravă a drepturilor omului și a demnității persoanelor; condamnă cu fermitate afirmațiile insultătoare și sexiste ale președintelui Duterte despre persoanele care se identifică ca aparținând comunității LGBTQI; |
| --- | --- |

15.

| 16. | este îngrijorat de creșterea tot mai mare a corupției în rândul actualei administrații filipineze; solicită autorităților filipineze să-și intensifice eforturile de combatere efectivă a corupției; subliniază în acest sens importanța respectării principiilor fundamentale ale democrației și statului de drept; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reamintește că măsurile adoptate de guverne ca răspuns la pandemie ar trebui să protejeze și nu să submineze drepturile omului; subliniază că aceste măsuri ar trebui să fie necesare, proporționale și nediscriminatorii, să respecte obligațiile internaționale în domeniul drepturilor omului și legile naționale și că ar trebui menținute în vigoare numai atât timp cât sunt strict necesare și nu utilizate ca pretext pentru a limita spațiul democratic și civic, libertățile fundamentale și respectarea statului de drept; |
| --- | --- |

17.

| 18. | este mâhnit de practica traficării, recrutării și implicării militare a copiilor în conflictele din țară și îndeamnă guvernul filipinez să pună capăt acestor practici; încurajează guvernul să își intensifice eforturile de protejare a tuturor copiilor de abuzuri și să le respecte drepturile, inclusiv dreptul la educație al copiilor indigeni; se opune cu fermitate oricărei propuneri de a reduce și mai mult vârsta răspunderii penale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | denunță amenințările, intimidarea și atacurile personale îndreptate împotriva deținătorilor de mandate pentru proceduri speciale ale ONU; îndeamnă autoritățile filipineze să coopereze cu OHCHR și cu toate mecanismele ONU din domeniul drepturilor omului, inclusiv prin facilitarea vizitelor în țară și prin abținerea de la acte de intimidare sau represalii împotriva lor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | având în vedere gravitatea încălcărilor drepturilor omului în această țară, invită Comisia Europeană ca, dacă nu se constată îmbunătățiri substanțiale și dacă autoritățile filipineze nu se arată dispuse să coopereze, să inițieze imediat procedura care ar putea conduce la retragerea temporară a preferințelor SGP +; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită autoritățile filipineze să sprijine aplicarea Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului (UNGP) și să asigure un proces eficient de diligență în materie de drepturi ale omului pentru proiectele de investiții, dezvoltare și întreprinderi, în special în legătură cu marile achiziții ale concernelor agroindustriale, industriile extractive, proiectele de infrastructură și cooperarea în sectorul de securitate; invită întreprinderile care își au sediul sau își desfășoară activitatea în UE să respecte cu strictețe principiile directoare ale ONU și legislația în domeniul drepturilor omului, atât internațională, cât și națională, și analizeze cu meticulozitate și cu diligența necesară toate operațiunile și relațiile lor comerciale în interiorul țării; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să monitorizeze îndeaproape situația din Filipine și să raporteze periodic Parlamentului European; |
| --- | --- |

22.

| 23. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor statelor membre, președintelui, Guvernului și Congresului Statelor Filipine, guvernelor statelor membre ale Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite și Secretarului General al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN). |
| --- | --- |

23.

---

(1)  JO C 204, 13.6.2018, p. 123.

(2)  JO C 263, 25.7.2018, p. 113.

(3)  JO C 390, 18.11.2019, p. 104.

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/138 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/138

---

P9_TA(2020)0234

Cazul doctorului Denis Mukwege în Republica Democratică Congo

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la cazul doctorului Denis Mukwege în Republica Democratică Congo (2020/2783(RSP))

(2021/C 385/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Republica Democratică Congo, în special cea din 18 ianuarie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Republica Democratică Congo, în special cea din 18 ianuarie 2018 (1),

| — | având în vedere declarația din 20 mai 2020 a Vicepreședintelui Comisiei/ Înaltului Reprezentant (VP/ÎR), în numele UE, privind situația în materie de securitate în Ituri, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 20 mai 2020 a Vicepreședintelui Comisiei/ Înaltului Reprezentant (VP/ÎR), în numele UE, privind situația în materie de securitate în Ituri,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 9 decembrie 2019 referitoare la Republica Democratică Congo, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 9 decembrie 2019 referitoare la Republica Democratică Congo,

| — | având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU, în special Rezoluția nr. 2528 din 25 iunie 2020 privind Republica Democratică Congo și Rezoluția nr. 2463 din 29 martie 2019 privind prelungirea mandatului Misiunii Organizației Națiunilor Unite pentru stabilizare în Republica Democratică Congo (MONUSCO), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU, în special Rezoluția nr. 2528 din 25 iunie 2020 privind Republica Democratică Congo și Rezoluția nr. 2463 din 29 martie 2019 privind prelungirea mandatului Misiunii Organizației Națiunilor Unite pentru stabilizare în Republica Democratică Congo (MONUSCO),

| — | având în vedere măsurile prevăzute de Rezoluția nr. 2528 a Consiliului de Securitate al ONU prin care s-au prelungit până în iulie 2021 o serie de sancțiuni cum ar fi embargoul asupra armelor pentru grupările armate din R.D. Congo, o interdicție de călătorie pentru unele persoane și înghețarea activelor persoanelor și entităților desemnate de Comitetul de sancțiuni, |
| --- | --- |

—

având în vedere măsurile prevăzute de Rezoluția nr. 2528 a Consiliului de Securitate al ONU prin care s-au prelungit până în iulie 2021 o serie de sancțiuni cum ar fi embargoul asupra armelor pentru grupările armate din R.D. Congo, o interdicție de călătorie pentru unele persoane și înghețarea activelor persoanelor și entităților desemnate de Comitetul de sancțiuni,

| — | având în vedere raportul ONU din august 2010 în care este inclus inventarul care documentează cele mai grave încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar comise pe teritoriul R.D. Congo în perioada martie 1993-iunie 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul ONU din august 2010 în care este inclus inventarul care documentează cele mai grave încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar comise pe teritoriul R.D. Congo în perioada martie 1993-iunie 2003,

| — | având în vedere faptul că Premiul Saharov pentru libertatea de gândire al Parlamentului European i-a fost decernat în 2014 doctorului Denis Mukwege, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că Premiul Saharov pentru libertatea de gândire al Parlamentului European i-a fost decernat în 2014 doctorului Denis Mukwege,

| — | având în vedere faptul că Premiul Nobel pentru Pace i-a fost decernat în 2018 doctorului Denis Mukwege, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că Premiul Nobel pentru Pace i-a fost decernat în 2018 doctorului Denis Mukwege,

| — | având în vedere declarația din 28 august 2020 a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 28 august 2020 a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet,

| — | având în vedere declarația comună din 18 iunie 2020 a VP/ÎR, Josep Borrell, și a reprezentantei speciale a ONU pentru combaterea violenței sexuale în timpul conflictelor, Pramila Patten, cu ocazia Zilei Internaționale pentru Eliminarea Violenței Sexuale în timpul Conflictelor; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 18 iunie 2020 a VP/ÎR, Josep Borrell, și a reprezentantei speciale a ONU pentru combaterea violenței sexuale în timpul conflictelor, Pramila Patten, cu ocazia Zilei Internaționale pentru Eliminarea Violenței Sexuale în timpul Conflictelor;

| — | având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 de stabilire a unor obligații privind diligența necesară în lanțul de aprovizionare pentru importatorii din cadrul Uniunii de staniu, tantal și tungsten, minereurile acestora și de aur provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 de stabilire a unor obligații privind diligența necesară în lanțul de aprovizionare pentru importatorii din cadrul Uniunii de staniu, tantal și tungsten, minereurile acestora și de aur provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat (2),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte (Acordul de la Cotonou), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte (Acordul de la Cotonou),

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, care a fost adoptată la 27 iunie 1981 și a intrat în vigoare la 21 octombrie 1986, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, care a fost adoptată la 27 iunie 1981 și a intrat în vigoare la 21 octombrie 1986,

| — | având în vedere Rezoluția nr. 1325 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind femeile, pacea și securitatea, adoptată la 31 octombrie 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția nr. 1325 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind femeile, pacea și securitatea, adoptată la 31 octombrie 2000,

| — | având în vedere Constituția Republicii Democratice Congo, adoptată la 18 februarie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Democratice Congo, adoptată la 18 februarie 2006,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât R.D. Congo continuă să sufere de pe urma actelor de violență, a atacurilor, a crimelor și a încălcărilor la scară largă a drepturilor omului comise de grupări armate naționale și străine, în special în estul țării; întrucât aceste atacuri s-au înmulțit în ultimele săptămâni, în special la granița dintre Ituri și Kivu de Nord; |
| --- | --- |

A.

întrucât R.D. Congo continuă să sufere de pe urma actelor de violență, a atacurilor, a crimelor și a încălcărilor la scară largă a drepturilor omului comise de grupări armate naționale și străine, în special în estul țării; întrucât aceste atacuri s-au înmulțit în ultimele săptămâni, în special la granița dintre Ituri și Kivu de Nord;

| B. | întrucât dr. Denis Mukwege, un reputat ginecolog din R.D. Congo, și-a dedicat cea mai mare parte a vieții pentru a pune capăt violenței sexuale ca armă de război și în conflictele armate; întrucât în 1999, dr. Mukwege a fondat spitalul Panzi din Bukavu pentru a trata victimele actelor de violență sexuală și bazată pe gen din estul R.D. Congo; întrucât de la înființarea sa până în august 2018, 55 000 de supraviețuitoare au fost tratate în spitalul Panzi; |
| --- | --- |

B.

întrucât dr. Denis Mukwege, un reputat ginecolog din R.D. Congo, și-a dedicat cea mai mare parte a vieții pentru a pune capăt violenței sexuale ca armă de război și în conflictele armate; întrucât în 1999, dr. Mukwege a fondat spitalul Panzi din Bukavu pentru a trata victimele actelor de violență sexuală și bazată pe gen din estul R.D. Congo; întrucât de la înființarea sa până în august 2018, 55 000 de supraviețuitoare au fost tratate în spitalul Panzi;

| C. | întrucât dr. Mukwege este de mult timp un susținător nedisimulat al apărării drepturilor omului, al necesității de a asigura asumarea răspunderii și al punerii în aplicare a recomandărilor formulate în raportul ONU privind drepturile omului care inventariază încălcările comise în regiune în perioada 1993-2003; întrucât doctorul Mukwege supraviețuit ca prin minune unei tentative de asasinat din octombrie 2012, când persoane înarmate îmbrăcate civil i-au atacat domiciliul din apropiere de Bukavu, iar în timpul tentativei, garda sa corporală și-a pierdut viața; |
| --- | --- |

C.

întrucât dr. Mukwege este de mult timp un susținător nedisimulat al apărării drepturilor omului, al necesității de a asigura asumarea răspunderii și al punerii în aplicare a recomandărilor formulate în raportul ONU privind drepturile omului care inventariază încălcările comise în regiune în perioada 1993-2003; întrucât doctorul Mukwege supraviețuit ca prin minune unei tentative de asasinat din octombrie 2012, când persoane înarmate îmbrăcate civil i-au atacat domiciliul din apropiere de Bukavu, iar în timpul tentativei, garda sa corporală și-a pierdut viața;

| D. | întrucât dr. Mukwege s-a confruntat cu amenințări serioase și repetate, inclusiv cu amenințări cu moartea la adresa sa, a familiei sale și a personalului medical din spitalul Panzi; întrucât aceste amenințări s-au înmulțit în ultimele luni, ca răspuns la solicitările repetate ale dr. Mukwege din iulie 2020 de a pune capăt impunității pentru autorii crimelor sexuale și a masacrelor în Kipupu și Sange și în provincia Ituri; |
| --- | --- |

D.

întrucât dr. Mukwege s-a confruntat cu amenințări serioase și repetate, inclusiv cu amenințări cu moartea la adresa sa, a familiei sale și a personalului medical din spitalul Panzi; întrucât aceste amenințări s-au înmulțit în ultimele luni, ca răspuns la solicitările repetate ale dr. Mukwege din iulie 2020 de a pune capăt impunității pentru autorii crimelor sexuale și a masacrelor în Kipupu și Sange și în provincia Ituri;

| E. | întrucât dr. Mukwege a primit Premiul Nobel pentru Pace în 2018 și Premiul Saharov pentru libertatea de gândire al Parlamentului European în 2014 pentru că și-a dedicat viața îngrijirii victimelor violenței sexuale în R.D. Congo; întrucât, în calitate de laureat al Premiului Saharov, dr. Mukwege poate solicita sprijinul deplin al Parlamentului European; întrucât dr. Mukwege a devenit o personalitate publică importantă și un simbol internațional datorită realizărilor și recunoașterii pe care a primit-o la nivel internațional și merită să beneficieze de o protecție specială împotriva amenințărilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât dr. Mukwege a primit Premiul Nobel pentru Pace în 2018 și Premiul Saharov pentru libertatea de gândire al Parlamentului European în 2014 pentru că și-a dedicat viața îngrijirii victimelor violenței sexuale în R.D. Congo; întrucât, în calitate de laureat al Premiului Saharov, dr. Mukwege poate solicita sprijinul deplin al Parlamentului European; întrucât dr. Mukwege a devenit o personalitate publică importantă și un simbol internațional datorită realizărilor și recunoașterii pe care a primit-o la nivel internațional și merită să beneficieze de o protecție specială împotriva amenințărilor;

| F. | întrucât, în august 2020, președintele Republicii Democratice Congo, Félix Tshisekedi, a condamnat amenințările cu moartea și s-a angajat să ia măsuri pentru a garanta siguranța dr. Mukwege; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în august 2020, președintele Republicii Democratice Congo, Félix Tshisekedi, a condamnat amenințările cu moartea și s-a angajat să ia măsuri pentru a garanta siguranța dr. Mukwege;

| G. | întrucât ONU a asigurat protecția securității dr. Mukwege și a spitalului Panzi prin MONUSCO; întrucât această protecție a fost retrasă în mai 2020, dar a fost oferită din nou la 9 septembrie 2020, în urma protestelor internaționale privind siguranța doctorului Mukwege, inclusiv în urma apelurilor Parlamentului European; întrucât protecția pe termen lung a doctorului Mukwege rămâne neclară și trebuie asigurată; |
| --- | --- |

G.

întrucât ONU a asigurat protecția securității dr. Mukwege și a spitalului Panzi prin MONUSCO; întrucât această protecție a fost retrasă în mai 2020, dar a fost oferită din nou la 9 septembrie 2020, în urma protestelor internaționale privind siguranța doctorului Mukwege, inclusiv în urma apelurilor Parlamentului European; întrucât protecția pe termen lung a doctorului Mukwege rămâne neclară și trebuie asigurată;

| H. | întrucât pe străzile din Kinshasa, capitala R.D. Congo, au ieșit protestatari, pentru a-și exprima sprijinul față de doctorul Denis Mukwege, cerând să fie protejat; |
| --- | --- |

H.

întrucât pe străzile din Kinshasa, capitala R.D. Congo, au ieșit protestatari, pentru a-și exprima sprijinul față de doctorul Denis Mukwege, cerând să fie protejat;

| I. | întrucât la 12 martie 2017, bărbați înarmați au executat doi anchetatori ai ONU – Zaida Catalán, de naționalitate suedeză, și Michael Sharp, de naționalitate americană – în timp ce documentau încălcările drepturilor omului în centrul regiunii Kasai din R.D. Congo; |
| --- | --- |

I.

întrucât la 12 martie 2017, bărbați înarmați au executat doi anchetatori ai ONU – Zaida Catalán, de naționalitate suedeză, și Michael Sharp, de naționalitate americană – în timp ce documentau încălcările drepturilor omului în centrul regiunii Kasai din R.D. Congo;

| J. | întrucât, la 22 iulie 2020, mai mulți apărători ai drepturilor omului și membri ai mișcării cetățenești „Lutte pour le Changement” (LUCHA) au fost arestați arbitrar în Kalehe (Kivu de Sud) pentru că au denunțat furtul instalațiilor de iluminat public stradal care au fost instalate în vederea îmbunătățirii siguranței; întrucât apărătorul drepturilor omului și membrul LUCHA Lucien Byamungu Munganga a fost arestat arbitrar în Kalehe, în timp ce protesta pașnic pentru eliberarea acestora, și se află în prezent în detenție în închisoarea centrală din Kalehe; întrucât s-au exprimat îngrijorări cu privire la apărătorul drepturilor omului Jossué Aruna – președintele provincial al „Société Civile Environnementale et Agro-Rurale du Congo” din Bukavu; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 22 iulie 2020, mai mulți apărători ai drepturilor omului și membri ai mișcării cetățenești „Lutte pour le Changement” (LUCHA) au fost arestați arbitrar în Kalehe (Kivu de Sud) pentru că au denunțat furtul instalațiilor de iluminat public stradal care au fost instalate în vederea îmbunătățirii siguranței; întrucât apărătorul drepturilor omului și membrul LUCHA Lucien Byamungu Munganga a fost arestat arbitrar în Kalehe, în timp ce protesta pașnic pentru eliberarea acestora, și se află în prezent în detenție în închisoarea centrală din Kalehe; întrucât s-au exprimat îngrijorări cu privire la apărătorul drepturilor omului Jossué Aruna – președintele provincial al „Société Civile Environnementale et Agro-Rurale du Congo” din Bukavu;

| K. | întrucât R.D. Congo este semnatară a Protocolului de la Maputo începând din martie 2018; |
| --- | --- |

K.

întrucât R.D. Congo este semnatară a Protocolului de la Maputo începând din martie 2018;

| L. | întrucât, la 3 septembrie 2020, 20 de soldați și ofițeri de poliție din R.D. Congo au primit pedepse cu închisoarea de la 5 la 20 ani pentru viol în estul R.D. Congo; |
| --- | --- |

L.

întrucât, la 3 septembrie 2020, 20 de soldați și ofițeri de poliție din R.D. Congo au primit pedepse cu închisoarea de la 5 la 20 ani pentru viol în estul R.D. Congo;

| M. | întrucât Parlamentul European, la 12 august 2020, VP/ÎR, la 20 august 2020, Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, la 28 august 2020, precum și o serie de instituții și organizații naționale și internaționale, cu alte ocazii, au solicitat autorităților din R.D. Congo să desfășoare anchete penale privind amenințările actuale la adresa doctorului Mukwege și să reinstituie protecția oferită de forțele ONU de menținere a păcii; |
| --- | --- |

M.

întrucât Parlamentul European, la 12 august 2020, VP/ÎR, la 20 august 2020, Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, la 28 august 2020, precum și o serie de instituții și organizații naționale și internaționale, cu alte ocazii, au solicitat autorităților din R.D. Congo să desfășoare anchete penale privind amenințările actuale la adresa doctorului Mukwege și să reinstituie protecția oferită de forțele ONU de menținere a păcii;

| N. | întrucât Organizația Națiunilor Unite s-a angajat să formeze în continuare omologii din R.D. Congo, pentru a face posibilă găsirea unei soluții de securitate stabilă și pe termen lung, |
| --- | --- |

N.

întrucât Organizația Națiunilor Unite s-a angajat să formeze în continuare omologii din R.D. Congo, pentru a face posibilă găsirea unei soluții de securitate stabilă și pe termen lung,

| 1. | este profund îngrijorat de pericolul grav la care este expus dr. Mukwege; condamnă amenințările la adresa vieții sale, la adresa familiei și a personalului său; își exprimă solidaritatea deplină cu dr. Mukwege și sprijinul față de acesta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | îl elogiază pe dr. Denis Mukwege pentru curajul și angajamentul său de o viață de a combate recurgerea la violență sexuală ca armă de război și în conflictele armate; subliniază importanța poziției publice a doctorului Mukwege, pe care a menținut-o mai multe decenii, cu privire la denunțarea încălcărilor drepturilor omului și a abuzurilor în materie de drepturi ale omului comise în R.D. Congo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută decizia ONU de a restabili protecția securității dr. Mukwege cu ajutorul MONUSCO; afirmă din nou că protecția personală a dr. Mukwege este esențială și urgentă; îndeamnă ONU să îi asigure o protecție stabilă și permanentă, în special având în vedere amenințările grave la adresa vieții sale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă Guvernul R.D. Congo să desfășoare fără întârziere, așa cum a promis președintele Félix Tshisekedi o anchetă amănunțită a amenințărilor formulate prin intermediul platformelor de comunicare socială, al apelurilor telefonice și al mesajelor directe care îl vizează nu numai pe dr. Mukwege, ci și familia sa și personalul spitalului Panzi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că Premiul Saharov pentru libertatea de gândire nu este doar un premiu, este un angajament asumat de deputații în Parlamentul European de a promova drepturile omului împreună cu laureații Premiului Saharov și de a depune toate eforturile pentru a se asigura că laureatul poate continua să apere drepturile omului și libertățile fundamentale în libertate și siguranță; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută angajamentul direct al dr. Mukwege de a îndeplini sarcinile prevăzute de raportul ONU din 2010 care conține inventarul încălcărilor; condamnă faptul că comunitatea internațională nu a progresat în punerea în aplicare a recomandărilor raportului; invită autoritățile din R.D. Congo să își intensifice eforturile pentru a preveni noi încălcări ale drepturilor omului în estul R.D. Congo și să ia măsuri pentru crearea unor mecanisme care să garanteze că victimele conflictelor viitoare vor avea dreptul la justiție și la despăgubiri; |
| --- | --- |

6.

| 7. | susține, prin urmare, propunerile de înființare a unor camere mixte specializate în instanțele din R.D. Congo, pentru a permite sistemului judiciar din R.D. Congo și comunității internaționale să coopereze și să urmărească penal abuzurile în materie de drepturi ale omului; |
| --- | --- |

7.

| 8. | îndeamnă guvernul din R.D. Congo să revizuiască activitatea precedentei sale Comisii pentru adevăr și reconciliere; sprijină în totalitate cererea pe care a adresat-o președintele Tshisekedi guvernului său de a institui un mecanism de justiție de tranziție care să judece cele mai grave infracțiuni și speră cu tărie să se adopte în timp util a cele două proiecte de decrete ale Consiliului de miniștri, care sunt analizate de mai multe luni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită statele membre ale Consiliului de Securitate al ONU să solicite instituirea unui tribunal penal internațional care să avanseze în tratarea cazurilor documentate de încălcări ale drepturilor omului de dinainte de 2002; |
| --- | --- |

9.

| 10. | condamnă ferm arestarea arbitrară a lui Lucien Byamungu Munganga și a altor membri ai LUCHA și solicită eliberarea imediată și necondiționată a acestora; subliniază că este important să se protejeze apărătorii drepturilor omului, cum ar fi Josué Aruna; |
| --- | --- |

10.

| 11. | consideră că faptul că, la 3 septembrie 2020, soldații care s-au făcut vinovați de violuri în partea de est a R.D. Congo au fost condamnați este un pas înainte; consideră că trebuie să se intensifice combaterea impunității milițiilor și a forțelor armate din țară, pentru a asigura pacea și securitatea pentru populațiile în cauză; |
| --- | --- |

11.

| 12. | elogiază toți apărătorii drepturilor omului din R.D. Congo, care își desfășoară încă activitatea în ciuda provocărilor cu care se confruntă, și salută condamnarea publică a evenimentelor de către mai multe organizații naționale și internaționale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită VP/ÎR, delegația UE în R.D. Congo și misiunile UE în R.D. Congo să își crească sprijinul vizibil pentru apărătorii drepturilor omului aflați în situații de risc în R.D. Congo, folosind toate instrumentele disponibile (politice, diplomatice și financiare) ca măsură de protecție pentru a oferi recunoaștere activității lor în domeniul drepturilor omului și pentru a recunoaște rolul lor important de apărători ai drepturilor omului în lupta pentru stabilitate și pace în regiune; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită UE să mențină sancțiunile împotriva autorilor actelor de violență și a încălcărilor drepturilor omului în R.D. Congo și cere ca aceste sancțiuni să fie extinse la făptașii menționați în inventarul încălcărilor care face parte din raportul ONU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | condamnă recurgerea la violență sexuală împotriva femeilor în conflicte și solicită comunității internaționale să își accelereze eforturile de a elimina flagelul violenței sexuale și de gen în conflicte armate și războaie, de a proteja victimele, de a pune capăt impunității făptașilor și de a garanta supraviețuitorilor accesul la justiție, despăgubiri și reparație; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută progresele înregistrate prin ratificarea Protocolului de la Maputo pentru drepturile femeilor; evidențiază că este important ca acest protocol să fie pus în aplicare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reamintește că actele de violență din estul R.D. Congo sunt perpetuate de grupări armate rebele din țară sau din afara ei, care concurează pentru accesul la comerțul cu minereuri și sunt finanțate de acesta; subliniază că orice întreprindere, persoană sau actor statal ori care are legături cu un stat ce contribuie la săvârșirea unor astfel de infracțiuni trebuie să fie adus(ă) în fața justiției; salută intrarea în vigoare planificată în UE a Regulamentului privind minereurile din zone de conflict, în ianuarie 2021, acesta fiind primul dintre numeroasele măsuri de care are nevoie comunitatea internațională pentru soluționarea acestei probleme adânc înrădăcinate; subliniază că este nevoie urgent să se ia măsuri suplimentare cu privire la obligația de diligență și comportamentul responsabil în afaceri al întreprinderilor care își desfășoară activitatea în zone de conflict; |
| --- | --- |

17.

| 18. | îndeamnă insistent la cooperare transfrontalieră în regiunea Marilor Lacuri Africane și la crearea unei strategii regionale de către țările vecine pentru a combate violența și încălcările drepturilor omului din R.D. Congo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | deplânge amânarea sine die a mini-summitului de la Goma, planificat inițial la 13 septembrie 2020, la invitația R.D. Congo, în efortul de a-i convoca pe cei cinci șefi de stat din regiunea Marilor Lacuri Africane pentru a discuta moduri de a instaura pacea în regiune; speră cu tărie că acest summit poate fi reprogramat în cel mai scurt timp posibil și poate conduce la dezamorsarea tensiunilor dintre țările vecine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, Consiliului de miniștri și Adunării Parlamentare Paritare a ACP-UE, Comitetului Nobel din Norvegia, prim-ministrului și Parlamentului Republicii Democratice Congo și Uniunii Africane. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  JO C 458, 19.12.2018, p. 52.

(2)  JO L 130, 19.5.2017, p. 1.

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/142 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/142

---

P9_TA(2020)0235

Situația umanitară din Mozambic

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la situația umanitară din Mozambic (2020/2784(RSP))

(2021/C 385/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere convențiile și protocoalele internaționale împotriva terorismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere convențiile și protocoalele internaționale împotriva terorismului,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 1966,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a Organizației Națiunilor Unite (ONU) și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a Organizației Națiunilor Unite (ONU) și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD),

| — | având în vedere raportul din 10 septembrie 2020 asupra situației din Mozambic al Oficiului ONU pentru Coordonarea Afacerilor Umanitare (OCHA) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 10 septembrie 2020 asupra situației din Mozambic al Oficiului ONU pentru Coordonarea Afacerilor Umanitare (OCHA) (1),

| — | având în vedere raportul din 29 iunie 2020 asupra situației din Mozambic al OCHA, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 29 iunie 2020 asupra situației din Mozambic al OCHA,

| — | având în vedere avizul referitor la Mozambic adoptat la 1 mai 2020, în cadrul celei de a 87-a sesiuni a Grupului de lucru al ONU privind detenția arbitrară (UNWGAD), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul referitor la Mozambic adoptat la 1 mai 2020, în cadrul celei de a 87-a sesiuni a Grupului de lucru al ONU privind detenția arbitrară (UNWGAD),

| — | având în vedere rapoartele referitoare la Mozambic ale Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele referitoare la Mozambic ale Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR),

| — | având în vedere raportul din 12 aprilie 2016 al Grupului de lucru al ONU privind evaluarea periodică universală, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 12 aprilie 2016 al Grupului de lucru al ONU privind evaluarea periodică universală,

| — | având în vedere Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 10 decembrie 1984, și protocolul opțional la aceasta, adoptat de Adunarea Generală a ONU la 18 decembrie 2002, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 10 decembrie 1984, și protocolul opțional la aceasta, adoptat de Adunarea Generală a ONU la 18 decembrie 2002,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 22 aprilie 2020 privind Mozambicul, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 22 aprilie 2020 privind Mozambicul,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 martie 2020 intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 martie 2020 intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (JOIN(2020)0004),

| — | având în vedere Raportul anual pe 2019 al UE privind drepturile omului și democrația în lume: Mozambic, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual pe 2019 al UE privind drepturile omului și democrația în lume: Mozambic,

| — | având în vedere programul indicativ național al UE privind Mozambicul și cel de al 11-lea Fond european de dezvoltare pentru perioada 2014-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul indicativ național al UE privind Mozambicul și cel de al 11-lea Fond european de dezvoltare pentru perioada 2014-2020,

| — | având în vedere Raportul final al misiunii Uniunii Europene de observare a alegerilor în Mozambic privind alegerile pentru Adunarea Generală și Regională din 15 octombrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul final al misiunii Uniunii Europene de observare a alegerilor în Mozambic privind alegerile pentru Adunarea Generală și Regională din 15 octombrie 2019,

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou,

| — | având în vedere cel de-al 28-lea dialog politic dintre UE și Mozambic, desfășurat la 5 iunie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al 28-lea dialog politic dintre UE și Mozambic, desfășurat la 5 iunie 2020,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat economic dintre Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe (SADC) și UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat economic dintre Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe (SADC) și UE,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Mozambic și la regiunea SADC, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Mozambic și la regiunea SADC,

| — | având în vedere declarația din 29 iunie 2020 a copreședintelui Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 29 iunie 2020 a copreședintelui Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța,

| — | având în vedere Convenția Organizației Unității Africane privind prevenirea și combaterea terorismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Unității Africane privind prevenirea și combaterea terorismului,

| — | având în vedere principiile fondatoare ale SADC, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile fondatoare ale SADC,

| — | având în vedere concluziile SADC din 17 august 2020 privind Mozambicul, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile SADC din 17 august 2020 privind Mozambicul,

| — | având în vedere Acordul de pace și reconciliere națională din 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de pace și reconciliere națională din 2019,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât din octombrie 2017, așa-numita grupare teroristă Al-Shabaab, care se presupune că este afiliată grupării armate care se autointitulează Statul Islamic al Provinciei Africa Centrală, a inițiat peste 500 de atacuri violente în provincia nordică Cabo Delgado, a terorizat populația locală, a provocat peste 1 500 de decese și strămutarea a peste 250 000 de persoane, mai mult de 700 000 de persoane având nevoie de ajutor; |
| --- | --- |

A.

întrucât din octombrie 2017, așa-numita grupare teroristă Al-Shabaab, care se presupune că este afiliată grupării armate care se autointitulează Statul Islamic al Provinciei Africa Centrală, a inițiat peste 500 de atacuri violente în provincia nordică Cabo Delgado, a terorizat populația locală, a provocat peste 1 500 de decese și strămutarea a peste 250 000 de persoane, mai mult de 700 000 de persoane având nevoie de ajutor;

| B. | întrucât atacurile teroriste au devenit din ce în ce mai violente, iar numeroase sate au fost atacate, peste 1 000 de locuințe fiind incendiate sau distruse; întrucât au existat relatări conform cărora militanții au început să răpească femei și fete; |
| --- | --- |

B.

întrucât atacurile teroriste au devenit din ce în ce mai violente, iar numeroase sate au fost atacate, peste 1 000 de locuințe fiind incendiate sau distruse; întrucât au existat relatări conform cărora militanții au început să răpească femei și fete;

| C. | întrucât în luna august grupări jihadiste au ocupat orașul-port strategic Mocimboa da Praia, care este un port esențial pentru facilitarea exploatării petrolului și a gazului natural lichefiat (GNL); întrucât controlul continuu al grupării Al-Shabaab asupra orașului arată că grupul terorist devine mai puternic și mai sofisticat; |
| --- | --- |

C.

întrucât în luna august grupări jihadiste au ocupat orașul-port strategic Mocimboa da Praia, care este un port esențial pentru facilitarea exploatării petrolului și a gazului natural lichefiat (GNL); întrucât controlul continuu al grupării Al-Shabaab asupra orașului arată că grupul terorist devine mai puternic și mai sofisticat;

| D. | întrucât insurgenții islamiști recurg din ce în ce mai des la comerțul ilegal cu droguri ca sursă de finanțare; |
| --- | --- |

D.

întrucât insurgenții islamiști recurg din ce în ce mai des la comerțul ilegal cu droguri ca sursă de finanțare;

| E. | întrucât istoria Mozambicului nu este marcată de militantismul islamic; întrucât aproximativ 30 % din cei 31 de milioane de cetățeni ai Mozambicului sunt romano-catolici, în timp ce 18 % sunt musulmani și doar două provincii, Cabo Delgado și Niassa, au o populație majoritar musulmană; |
| --- | --- |

E.

întrucât istoria Mozambicului nu este marcată de militantismul islamic; întrucât aproximativ 30 % din cei 31 de milioane de cetățeni ai Mozambicului sunt romano-catolici, în timp ce 18 % sunt musulmani și doar două provincii, Cabo Delgado și Niassa, au o populație majoritar musulmană;

| F. | întrucât acțiunile militare ale autorităților din Mozambic nu au reușit să oprească atacurile și nici nu au permis soluționarea acestei situații de urgență umanitară, care s-a înrăutățit într-un ritm alarmant; |
| --- | --- |

F.

întrucât acțiunile militare ale autorităților din Mozambic nu au reușit să oprească atacurile și nici nu au permis soluționarea acestei situații de urgență umanitară, care s-a înrăutățit într-un ritm alarmant;

| G. | întrucât forțele de securitate ale guvernului din Mozambic au răspuns cu o violență disproporțională, uneori în contradicție cu angajamentele internaționale în domeniul drepturilor omului; întrucât președintele Mozambicului, Filipe Nyusi, a recunoscut că au fost comise „încălcări involuntare” ale drepturilor omului de către autoritățile din Cabo Delgado; întrucât au fost relatate incidente de reprimare a libertății de exprimare și acte de hărțuire a jurnaliștilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât forțele de securitate ale guvernului din Mozambic au răspuns cu o violență disproporțională, uneori în contradicție cu angajamentele internaționale în domeniul drepturilor omului; întrucât președintele Mozambicului, Filipe Nyusi, a recunoscut că au fost comise „încălcări involuntare” ale drepturilor omului de către autoritățile din Cabo Delgado; întrucât au fost relatate incidente de reprimare a libertății de exprimare și acte de hărțuire a jurnaliștilor;

| H. | întrucât armata Mozambicului nu este dotată corespunzător pentru a face față intensificării terorismului în regiune; întrucât persistă temeri legitime că insurgențele se vor răspândi în țările vecine și vor destabiliza regiunea; |
| --- | --- |

H.

întrucât armata Mozambicului nu este dotată corespunzător pentru a face față intensificării terorismului în regiune; întrucât persistă temeri legitime că insurgențele se vor răspândi în țările vecine și vor destabiliza regiunea;

| I. | întrucât peste jumătate din persoanele afectate de violență în Cabo Delgado sunt copii; întrucât au existat plângeri cu privire la recrutarea copiilor în grupările armate, răpiri și acte de violență sexuală și bazată pe gen împotriva femeilor și fetelor; întrucât cetățenii sunt adesea luați ostatici în luptele dintre grupările armate și forțele militare ale statului; |
| --- | --- |

I.

întrucât peste jumătate din persoanele afectate de violență în Cabo Delgado sunt copii; întrucât au existat plângeri cu privire la recrutarea copiilor în grupările armate, răpiri și acte de violență sexuală și bazată pe gen împotriva femeilor și fetelor; întrucât cetățenii sunt adesea luați ostatici în luptele dintre grupările armate și forțele militare ale statului;

| J. | întrucât Mozambicul are obligația de a respecta standardele fundamentale privind drepturile omului datorită convențiilor internaționale pe care le-a ratificat, în special în centrele sale de detenție; întrucât actelor de barbarie atribuite grupării Al-Shabaab nu ar trebui să li se răspundă prin alte încălcări ale drepturilor omului de către forțele de securitate din Mozambic; |
| --- | --- |

J.

întrucât Mozambicul are obligația de a respecta standardele fundamentale privind drepturile omului datorită convențiilor internaționale pe care le-a ratificat, în special în centrele sale de detenție; întrucât actelor de barbarie atribuite grupării Al-Shabaab nu ar trebui să li se răspundă prin alte încălcări ale drepturilor omului de către forțele de securitate din Mozambic;

| K. | întrucât în martie 2020 a fost lansată Agenția pentru dezvoltarea integrată a zonei de nord, ADIN (Agencia de desenvolvimento integrado do norte), cu scopul specific de a se ocupa de deficiențele socioeconomice din zona de nord; |
| --- | --- |

K.

întrucât în martie 2020 a fost lansată Agenția pentru dezvoltarea integrată a zonei de nord, ADIN (Agencia de desenvolvimento integrado do norte), cu scopul specific de a se ocupa de deficiențele socioeconomice din zona de nord;

| L. | întrucât în august 2019 a fost semnat un Acord de pace și reconciliere națională cu scopul de a instaura pacea în țară, de a pune capăt violențelor, de a realiza incluziunea democratică și de a îmbunătăți situația drepturilor omului și a drepturilor civile; |
| --- | --- |

L.

întrucât în august 2019 a fost semnat un Acord de pace și reconciliere națională cu scopul de a instaura pacea în țară, de a pune capăt violențelor, de a realiza incluziunea democratică și de a îmbunătăți situația drepturilor omului și a drepturilor civile;

| M. | întrucât Mozambicul este în continuare într-o situație foarte fragilă și se chinuie să facă față numeroaselor probleme de securitate, economice și sociale; întrucât Mozambicul este una dintre țările cele mai sărace și mai puțin dezvoltate, ocupând poziția 180 din 189 în indicele dezvoltării umane, speranța medie de viață la naștere fiind de numai 58 de ani; întrucât peste 10 milioane de locuitori ai Mozambicului trăiesc în sărăcie extremă și sunt în situație de insecuritate alimentară; întrucât această situație afectează în special femeile și grupurile vulnerabile, care se confruntă cu cele mai mari dificultăți; |
| --- | --- |

M.

întrucât Mozambicul este în continuare într-o situație foarte fragilă și se chinuie să facă față numeroaselor probleme de securitate, economice și sociale; întrucât Mozambicul este una dintre țările cele mai sărace și mai puțin dezvoltate, ocupând poziția 180 din 189 în indicele dezvoltării umane, speranța medie de viață la naștere fiind de numai 58 de ani; întrucât peste 10 milioane de locuitori ai Mozambicului trăiesc în sărăcie extremă și sunt în situație de insecuritate alimentară; întrucât această situație afectează în special femeile și grupurile vulnerabile, care se confruntă cu cele mai mari dificultăți;

| N. | întrucât pandemia de COVID-19 a scos în evidență și mai mult fragilitatea economiei regionale, care, în absența unei protecții sociale adecvate, a lăsat milioane de persoane angajate în economia informală sau care și-au pierdut locurile de muncă pradă foametei și sărăciei extreme, fiind expuse vulnerabilităților, inclusiv, în unele cazuri, unor abuzuri împotriva drepturilor de bază ale omului; întrucât în Mozambic s-au înregistrat în total până la 9 septembrie 2020 peste 4 500 de cazuri confirmate de COVID-19 și 27 de decese în cele 11 provincii ale țării; |
| --- | --- |

N.

întrucât pandemia de COVID-19 a scos în evidență și mai mult fragilitatea economiei regionale, care, în absența unei protecții sociale adecvate, a lăsat milioane de persoane angajate în economia informală sau care și-au pierdut locurile de muncă pradă foametei și sărăciei extreme, fiind expuse vulnerabilităților, inclusiv, în unele cazuri, unor abuzuri împotriva drepturilor de bază ale omului; întrucât în Mozambic s-au înregistrat în total până la 9 septembrie 2020 peste 4 500 de cazuri confirmate de COVID-19 și 27 de decese în cele 11 provincii ale țării;

| O. | întrucât în ultimii ani în Mozambic au avut loc dezastre naturale devastatoare legate de climă, inclusiv două cicloane foarte puternice în 2019, care au agravat nivelul de sărăcie și insecuritate deja ridicat; întrucât astfel de dezastre au dat naștere unei insecurități alimentare larg răspândite și malnutriției cronice în anumite părți ale țării, peste 43 % din copiii cu vârsta sub cinci ani suferind de retard de creștere; întrucât se estimează că un total de 7,9 milioane de persoane au nevoie de asistență umanitară de urgență în 2020; |
| --- | --- |

O.

întrucât în ultimii ani în Mozambic au avut loc dezastre naturale devastatoare legate de climă, inclusiv două cicloane foarte puternice în 2019, care au agravat nivelul de sărăcie și insecuritate deja ridicat; întrucât astfel de dezastre au dat naștere unei insecurități alimentare larg răspândite și malnutriției cronice în anumite părți ale țării, peste 43 % din copiii cu vârsta sub cinci ani suferind de retard de creștere; întrucât se estimează că un total de 7,9 milioane de persoane au nevoie de asistență umanitară de urgență în 2020;

| P. | întrucât solidaritatea în Mozambic a crescut, situația grea a populației din Cabo Delgado atrăgând o atenție specială, ceea ce i-a determinat în special pe tinerii din Mozambic să lanseze o campanie națională de solidaritate pentru Cabo Delgado folosind hashtagul #CaboDelgadoTambénÉMocambique („și Cabo Delgado este Mozambic”) pentru a crește gradul de conștientizare a situației tragice din regiune; |
| --- | --- |

P.

întrucât solidaritatea în Mozambic a crescut, situația grea a populației din Cabo Delgado atrăgând o atenție specială, ceea ce i-a determinat în special pe tinerii din Mozambic să lanseze o campanie națională de solidaritate pentru Cabo Delgado folosind hashtagul #CaboDelgadoTambénÉMocambique („și Cabo Delgado este Mozambic”) pentru a crește gradul de conștientizare a situației tragice din regiune;

| Q. | întrucât în 2010 și 2013 s-au descoperit zăcăminte imense de gaze în Mozambic; întrucât aceste zăcăminte conțin aproximativ 5 000 de miliarde de metri cubi, fiind pe locul 9 în lume în topul celor mai mari zăcăminte de gaze naturale; întrucât acest lucru face ca Mozambicul să se poată număra printre cei mai mari patru producători de GNL din lume; întrucât se preconizează că în următorii ani vor fi investiți cel puțin 60 de miliarde USD pentru exploatarea acestor rezerve, acestea fiind cele mai mari investiții făcute vreodată în Africa Subsahariană; |
| --- | --- |

Q.

întrucât în 2010 și 2013 s-au descoperit zăcăminte imense de gaze în Mozambic; întrucât aceste zăcăminte conțin aproximativ 5 000 de miliarde de metri cubi, fiind pe locul 9 în lume în topul celor mai mari zăcăminte de gaze naturale; întrucât acest lucru face ca Mozambicul să se poată număra printre cei mai mari patru producători de GNL din lume; întrucât se preconizează că în următorii ani vor fi investiți cel puțin 60 de miliarde USD pentru exploatarea acestor rezerve, acestea fiind cele mai mari investiții făcute vreodată în Africa Subsahariană;

| R. | întrucât interesele europene și toate celelalte interese industriale și economice străine în Mozambic ar trebui urmărite respectându-se Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului; întrucât Comisia analizează posibilitatea introducerii unor angajamente obligatorii privind diligența necesară pentru a se asigura că investitorii din UE și cei implicați în industriile extractive acționează responsabil și contribuie la dezvoltarea locală în țări precum Mozambic; |
| --- | --- |

R.

întrucât interesele europene și toate celelalte interese industriale și economice străine în Mozambic ar trebui urmărite respectându-se Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului; întrucât Comisia analizează posibilitatea introducerii unor angajamente obligatorii privind diligența necesară pentru a se asigura că investitorii din UE și cei implicați în industriile extractive acționează responsabil și contribuie la dezvoltarea locală în țări precum Mozambic;

| S. | întrucât Mozambicul, în special regiunea Cabo Delgado, care înregistrează rata cea mai mare de analfabetism, inegalitate și malnutriție a copiilor din Mozambic, este bogat în resurse naturale și materii prime, ceea ce a atras investiții din partea a numeroase întreprinderi internaționale și din UE, care concurează pentru accesul pe piața resurselor naturale; întrucât, potrivit mai multor rapoarte, veniturile generate de resursele naturale au fost distribuite inegal în Mozambic; |
| --- | --- |

S.

întrucât Mozambicul, în special regiunea Cabo Delgado, care înregistrează rata cea mai mare de analfabetism, inegalitate și malnutriție a copiilor din Mozambic, este bogat în resurse naturale și materii prime, ceea ce a atras investiții din partea a numeroase întreprinderi internaționale și din UE, care concurează pentru accesul pe piața resurselor naturale; întrucât, potrivit mai multor rapoarte, veniturile generate de resursele naturale au fost distribuite inegal în Mozambic;

| T. | întrucât la 13 aprilie 2020 Fondul Monetar Internațional (FMI) a aprobat asistența imediată pentru acoperirea datoriilor pentru 25 de țări membre, inclusiv aproximativ 309 milioane USD pentru Mozambic în cadrul Fondului fiduciar pentru limitarea catastrofelor și ajutor în caz de dezastre (CCRT), pentru a ajuta la diminuarea impactului pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

T.

întrucât la 13 aprilie 2020 Fondul Monetar Internațional (FMI) a aprobat asistența imediată pentru acoperirea datoriilor pentru 25 de țări membre, inclusiv aproximativ 309 milioane USD pentru Mozambic în cadrul Fondului fiduciar pentru limitarea catastrofelor și ajutor în caz de dezastre (CCRT), pentru a ajuta la diminuarea impactului pandemiei de COVID-19;

| U. | întrucât la 4 iunie 2020 coordonatorul umanitar al ONU pentru Mozambic, Myrta Kaulard, a invitat comunitatea internațională să mărească sprijinul acordat Mozambicului; |
| --- | --- |

U.

întrucât la 4 iunie 2020 coordonatorul umanitar al ONU pentru Mozambic, Myrta Kaulard, a invitat comunitatea internațională să mărească sprijinul acordat Mozambicului;

| V. | întrucât Uniunea Europeană s-a angajat să aloce 200 de milioane EUR sub formă de sprijin pentru redresare în Mozambic în urma cicloanelor din 2019 și, după aceea, 110 milioane EUR sub formă de sprijin financiar al Uniunii Europene în urma crizei provocate de COVID-19; |
| --- | --- |

V.

întrucât Uniunea Europeană s-a angajat să aloce 200 de milioane EUR sub formă de sprijin pentru redresare în Mozambic în urma cicloanelor din 2019 și, după aceea, 110 milioane EUR sub formă de sprijin financiar al Uniunii Europene în urma crizei provocate de COVID-19;

| W. | întrucât strategia regională a SADC din 2015 de combatere a terorismului, elaborată în conformitate cu strategia globală a ONU de combatere a terorismului, prevede asistență pentru prevenirea radicalizării tinerilor, securitatea frontierelor, ajutor umanitar și combaterea cauzelor profunde ale terorismului; |
| --- | --- |

W.

întrucât strategia regională a SADC din 2015 de combatere a terorismului, elaborată în conformitate cu strategia globală a ONU de combatere a terorismului, prevede asistență pentru prevenirea radicalizării tinerilor, securitatea frontierelor, ajutor umanitar și combaterea cauzelor profunde ale terorismului;

| X. | întrucât Mozambicul deține în prezent președinția prin rotație a SADC; întrucât la 17 august 2020, la cel de-al 40-lea summit al său, organizația regională „a felicitat această țară pentru eforturile sale continue de combatere a terorismului și a atacurilor violente”, și-a „exprimat solidaritatea și angajamentul de a sprijini Mozambicul în combaterea terorismului și a atacurilor violente și a condamnat toate actele de terorism și atacurile armate”; |
| --- | --- |

X.

întrucât Mozambicul deține în prezent președinția prin rotație a SADC; întrucât la 17 august 2020, la cel de-al 40-lea summit al său, organizația regională „a felicitat această țară pentru eforturile sale continue de combatere a terorismului și a atacurilor violente”, și-a „exprimat solidaritatea și angajamentul de a sprijini Mozambicul în combaterea terorismului și a atacurilor violente și a condamnat toate actele de terorism și atacurile armate”;

| Y. | întrucât, în aprilie 2020, atât delegația UE în Mozambic, cât și Consiliul au exprimat preocupări serioase cu privire la atacurile din Cabo Delgado și la escaladarea violențelor împotriva civililor; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, în aprilie 2020, atât delegația UE în Mozambic, cât și Consiliul au exprimat preocupări serioase cu privire la atacurile din Cabo Delgado și la escaladarea violențelor împotriva civililor;

| Z. | întrucât, în pofida brutalității sale și a pierderii groaznice de vieți umane, situația din Cabo Delgado nu a atras atenție la nivel internațional, ceea ce înseamnă că s-a pierdut un timp prețios în care se putea gestiona efectiv problema într-o etapă anterioară, |
| --- | --- |

Z.

întrucât, în pofida brutalității sale și a pierderii groaznice de vieți umane, situația din Cabo Delgado nu a atras atenție la nivel internațional, ceea ce înseamnă că s-a pierdut un timp prețios în care se putea gestiona efectiv problema într-o etapă anterioară,

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la deteriorarea situației de securitate din nordul Mozambicului, în special în provincia Cabo Delgado, și transmite condoleanțe victimelor violențelor, care sunt în număr de peste 1 500; își exprimă solidaritatea și sprijinul față de poporul său, în special pentru cele peste 250 000 de persoane care au fost nevoite să-și părăsească locuințele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că actualele probleme de securitate agravează și mai mult o situație umanitară deja extrem de fragilă, care decurge din nivelurile ridicate de subdezvoltare, din șocurile climatice și din conflicte; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită autoritățile din Mozambic să ia măsuri eficiente și decisive pentru a combate mișcarea insurecțională islamistă și pentru a proteja toți cetățenii din Cabo Delgado; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că mișcarea insurecțională câștigă tot mai mult sprijin în rândul organizațiilor teroriste regionale și internaționale; subliniază, în acest context, similaritățile regretabile cu alte regiuni, cum ar fi Sahelul și Cornul Africii; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că, dacă nu va fi oprită, mișcarea insurecțională s-ar putea intensifica și extinde în țările vecine, amenințând stabilitatea regională; subliniază, în acest context, necesitatea unei politici eficiente și durabile, atât din partea guvernului național, cât și a actorilor regionali și internaționali; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește guvernului din Mozambic că are responsabilitatea de a-i aduce în fața justiției prin procese echitabile pe toți cei suspectați de activități teroriste; invită guvernul din Mozambic să inițieze o anchetă independentă și imparțială privind tortura și alte încălcări grave care se presupune că au fost comise de forțele sale de securitate din Cabo Delgado; reamintește că Mozambic este parte la PIDCP, la Carta africană a drepturilor omului și ale popoarelor și la Convenția ONU împotriva torturii, care interzic tortura și alte forme de rele tratamente și privarea arbitrară de viață; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază importanța protejării drepturilor jurnaliștilor, apărătorilor drepturilor omului, activiștilor și tuturor celor care își exercită pur și simplu drepturile omului și își exprimă opiniile cu privire la chestiuni de interes public; invită autoritățile din Mozambic să desfășoare o anchetă imparțială cu privire la toate cazurile suspecte de vandalizare a canalelor de știri, de suprimare a libertății și cu privire la acuzațiile referitoare la hărțuirea și intimidarea jurnaliștilor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită autorităților din Mozambic să asigure promovarea democrației, a drepturilor omului, a unei guvernanțe locale eficiente și restabilirea efectivă a statului de drept în nordul Mozambicului; reamintește că respectarea dreptului internațional umanitar și a libertăților democratice sunt, de asemenea, esențiale pentru succesul Acordului de pace definitiv semnat în 2019 între Frontul de eliberare a Republicii Mozambic (Frelimo) și Rezistența națională a Republicii Mozambic (Renamo); |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază importanța continuării reformelor necesare pentru a răspunde în mod adecvat nevoilor populației din Mozambic, împiedicând-o să fie ținta vulnerabilă a radicalizării; subliniază, în special, nevoia urgentă de a crea locuri de muncă și oportunități pentru populația din Cabo Delgado, în special pentru tineri; subliniază, de asemenea, necesitatea de a acționa în direcția eliminării unora dintre cauzele profunde ale terorismului, cum ar fi insecuritatea, sărăcia, încălcările drepturilor omului, inegalitatea, excluziunea, șomajul, degradarea mediului, corupția și utilizarea necorespunzătoare a fondurilor publice, impunitatea, contribuind astfel extrem de mult la eradicarea organizațiilor teroriste; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază necesitatea de a se asigura că toate intervențiile militare din regiune protejează, respectă și promovează drepturile omului și încurajează autoritățile Republicii Mozambic să sprijine organizațiile regionale și internaționale, precum și organizațiile societății civile și grupurile comunitare să introducă platforme pentru inițiative de consolidare a păcii care să încurajeze implicarea pașnică, dialogul, reconcilierea și coexistența tuturor părților interesate, și să colaboreze cu acestea; regretă recurgerea la forțe de securitate private în acest conflict, care măresc și mai mult costurile monetare pentru țară și își desfășoară activitatea fără nicio supraveghere internațională; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ia act cu îngrijorare de deteriorarea situației persoanelor strămutate în interiorul țării (PSI) în Mozambic; solicită UE și statelor sale membre să colaboreze îndeaproape cu SADC și cu statele sale membre pentru a soluționa criza umanitară din ce în ce mai gravă din regiune și a elabora un plan de acțiune eficient; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită guvernul Republicii Mozambic să coopereze în mod deschis cu instituțiile internaționale, cum ar fi raportorii speciali ai ONU, și să permită anchetatorilor și observatorilor independenți din domeniul drepturilor omului accesul în țară și să analizeze în mod corect nevoile umanitare ale populației din Cabo Delgado pentru a-i oferi ajutorul necesar; consideră, de asemenea, că victimele violenței trebuie să fie protejate prin intermediul unui plan de ajutorare, pentru a-și putea continua viața; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că este nevoie de un efort mai coordonat la nivel regional și internațional pentru a răspunde crizelor iminente de securitate și umanitare din Cabo Delgado, inclusiv necesitatea de a gestiona amenințările transfrontaliere, cum ar fi mișcarea insurecțională teroristă, securitatea alimentară, PSI și introducerea ilegală de migranți; solicită, prin urmare, Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) să acorde un sprijin suplimentar pentru SADC și Uniunea Africană (UA) pentru a ajunge la o soluție pașnică și de lungă durată; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că organul SADC pentru cooperarea în materie de politică, apărare și securitate, împreună cu unitatea sa multinațională de luptă pentru combaterea insurgențelor grave, ar trebui să fie un actor activ important în gestionarea acestui conflict și ar trebui să îl condamne pe termen scurt, încurajând și sprijinind pe termen lung autoritățile din Mozambic în punerea în aplicare a unor noi reforme menite să promoveze democrația, drepturile omului și statul de drept, care reprezintă o condiție prealabilă pentru stabilitate, pace și dezvoltare; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reiterează faptul că UE este pregătită să poarte un dialog cu Republica Mozambic pentru a stabili opțiunile eficiente de punere în aplicare a asistenței UE, ținând seama de caracterul complex și regional al situației, și invită guvernul din Mozambic să participe mai activ la acest dialog și la cooperarea cu UE și cu SADC; încurajează, în acest sens, cooperarea dintre autoritățile din Mozambic și toate nivelurile societății civile în efortul de a găsi o soluție incluzivă și de a răspunde urgent nevoilor persoanelor celor mai vulnerabile; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Josep Borrell, și statele membre ale UE să continue să urmărească îndeaproape situația și să își intensifice sprijinul acordat autorităților naționale și regionale; salută, în acest context, concluziile Consiliului din 22 iunie 2020, dar insistă asupra faptului că ar trebui întreprinse noi acțiuni diplomatice, în special din partea statelor membre care au aceleași legături istorice și prietenoase cu această țară, pentru a sublinia necesitatea unor acțiuni urgente cu privire la această chestiune cu dimensiunea sa regională de securitate și umanitară și pentru a atrage atenția guvernului asupra consecințelor geopolitice ce vor decurge din lipsa unui răspuns coordonat la nivel regional și internațional; |
| --- | --- |

15.

| 16. | își exprimă speranța că noua strategie pentru Africa a UE, odată ce va fi efectiv pusă în aplicare, va contribui la intensificarea cooperării dintre UE și Africa, pe baza unui parteneriat între părți egale pe întreg continentul, și că ambele vor colabora în vederea îmbunătățirii situației economice, sociale, în materie de securitate și drepturile omului în țări precum Mozambic; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că evoluțiile actuale din Mozambic și consecințele sociale și economice ale acestora vor fi abordate în mod corespunzător în politica UE privind Africa în următorul cadru financiar multianual (CFM) 2021; subliniază că, atunci când este adesea devastată de inundații și de alte dezastre naturale, populația Mozambicului ar trebui să primească întreg sprijinul și ajutorul umanitar disponibil; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că viitoarea reuniune la nivel înalt UE-Africa este o ocazie excelentă pentru a aborda mai bine problema acestei tragedii umanitare și pentru ca UE să își intensifice sprijinul acordat organizațiilor regionale și continentale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește angajamentele asumate la nivel internațional în materie de ajutoare la Conferința donatorilor internaționali care a avut loc la Beira, la 30 mai și 1 iunie 2019, în cadrul căreia Uniunea Europeană s-a angajat să aloce 200 de milioane EUR sub formă de sprijin pentru recuperare; invită UE și statele sale membre să respecte pe deplin aceste angajamente; subliniază că redresarea pe termen lung poate fi realizată numai printr-o dezvoltare economică durabilă și favorabilă incluziunii; solicită, prin urmare, asistență din partea UE pentru a sprijini eforturile Mozambicului de a-și stabiliza economia, de a crea locuri de muncă și de a promova competitivitatea rurală, asigurând totodată incluziunea și conservarea mediului; |
| --- | --- |

19.

| 20. | salută CCRT al FMI ca un pas în direcția cea bună în sprijinirea Mozambicului pentru a combate impactul economic în urma epidemiei de COVID-19; solicită UE și statelor sale membre să acorde FMI noi donații și solicită FMI să exploreze noi alternative pentru a mări resursele aflate la dispoziția CCRT, cum ar fi utilizarea propriilor rezerve existente; reamintește că contribuțiile la fond nu trebuie să reprezinte în niciun fel un substitut pentru asistența oficială pentru dezvoltare (AOD); |
| --- | --- |

20.

| 21. | consideră că este extrem de important ca populația locală, în special din provinciile cele mai sărace ale țării, să beneficieze de exploatarea resurselor lor naturale; invită guvernul să aloce în mod echitabil veniturile din proiectele de exploatare proiectelor de dezvoltare locală, respectând în același timp standarde sociale și de mediu ridicate; |
| --- | --- |

21.

| 22. | reamintește că populația din Mozambic, atât de religie creștină, cât și musulmană, trăiește într-o coexistență pașnică de mult timp și își exprimă convingerea că acest model de toleranță și solidaritate va prevala în pofida atacurilor teroriștilor islamiști; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază necesitatea de a acorda prioritate educației și de a încuraja dezvoltarea rurală în vederea combaterii radicalizării, în special în rândul tinerilor din zonele rurale; |
| --- | --- |

23.

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernului și parlamentului Republicii Mozambic, precum și membrilor și conducerii Comunității de Dezvoltare a Africii Australe și Uniunii Africane. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  https://reliefweb.int/report/mozambique/mozambique-situation-report-10-september-2020

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/148 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/148

---

P9_TA(2020)0238

Obiecție la un act de punere în aplicare: limitele maxime de reziduuri pentru mai multe substanțe, inclusiv flonicamid, haloxifop și mandestrobin

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexelor II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri la cicloxidim, flonicamid, haloxifop, mandestrobin, mepiquat, tulpina NRRL Y-27328 de Metschnikowia fructicola și prohexadionă din sau de pe anumite produse (D063880/06 – 2020/2734(RPS))

(2021/C 385/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexelor II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri la cicloxidim, flonicamid, haloxifop, mandestrobin, mepiquat, tulpina NRRL Y-27328 de Metschnikowia fructicola și prohexadionă din sau de pe anumite produse (D063880/06, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexelor II, III și IV la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri la cicloxidim, flonicamid, haloxifop, mandestrobin, mepiquat, tulpina NRRL Y-27328 de Metschnikowia fructicola și prohexadionă din sau de pe anumite produse (D063880/06,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (1), în special articolul 5 alineatul (1) și articolul 14 alineatul (1) litera (a), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (1), în special articolul 5 alineatul (1) și articolul 14 alineatul (1) litera (a),

| — | având în vedere avizul emis la 17-18 februarie 2020 de Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul emis la 17-18 februarie 2020 de Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

| — | având în vedere Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (2),

| — | având în vedere avizul motivat adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 27 mai 2019 și publicat la 2 august 2019 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 27 mai 2019 și publicat la 2 august 2019 (3),

| — | având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 18 decembrie 2009 și publicat la 7 mai 2010 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 18 decembrie 2009 și publicat la 7 mai 2010 (4),

| — | având în vedere avizul motivat adoptat de EFSA la 18 octombrie 2018 și publicat la 2 noiembrie 2018 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat adoptat de EFSA la 18 octombrie 2018 și publicat la 2 noiembrie 2018 (5),

| — | având în vedere articolul 5a alineatul (3) litera (b) și alineatul (5) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a modalităților de exercitare a competențelor de executare conferite Comisiei (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5a alineatul (3) litera (b) și alineatul (5) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a modalităților de exercitare a competențelor de executare conferite Comisiei (6),

| — | având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) și alineatul (4) litera (c) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) și alineatul (4) litera (c) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| A. | întrucât flonicamid este un insecticid selectiv folosit, printre altele, pentru cartofi, grâu, mere, pere, piersici și ardei; |
| --- | --- |

A.

întrucât flonicamid este un insecticid selectiv folosit, printre altele, pentru cartofi, grâu, mere, pere, piersici și ardei;

| B. | întrucât perioada de aprobare a substanței active flonicamid a fost prelungită prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2069 al Comisiei (7); |
| --- | --- |

B.

întrucât perioada de aprobare a substanței active flonicamid a fost prelungită prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2069 al Comisiei (7);

| C. | întrucât, în avizul din 5 iunie 2013 (8) al Comitetului pentru evaluarea riscurilor din cadrul Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA), care a propus clasificarea și etichetarea armonizată a flonicamidei, autoritatea competentă națională daneză observă „efecte evidente asupra malformațiilor viscerale la iepuri care au loc la niveluri care nu sunt toxice pentru mame”; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în avizul din 5 iunie 2013 (8) al Comitetului pentru evaluarea riscurilor din cadrul Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA), care a propus clasificarea și etichetarea armonizată a flonicamidei, autoritatea competentă națională daneză observă „efecte evidente asupra malformațiilor viscerale la iepuri care au loc la niveluri care nu sunt toxice pentru mame”;

| D. | întrucât flonicamid este supusă unor verificări în Statele Unite fiind suspectat că ar putea prezenta un risc mai mare pentru polenizatori decât cel înțeles anterior, întrucât noi studii prezentate de producătorul de flonicamid ISK Biosciences arată că flonicamidul expune albinele la până la de 51 de ori cantitatea de flonicamid care le-ar cauza prejudicii substanțiale (9); |
| --- | --- |

D.

întrucât flonicamid este supusă unor verificări în Statele Unite fiind suspectat că ar putea prezenta un risc mai mare pentru polenizatori decât cel înțeles anterior, întrucât noi studii prezentate de producătorul de flonicamid ISK Biosciences arată că flonicamidul expune albinele la până la de 51 de ori cantitatea de flonicamid care le-ar cauza prejudicii substanțiale (9);

| E. | întrucât substanța haloxifop-P este un erbicid utilizat, printre altele, pentru culturile de morcovi, leguminoase furajere, rapiță, soia și sfeclă de zahăr; |
| --- | --- |

E.

întrucât substanța haloxifop-P este un erbicid utilizat, printre altele, pentru culturile de morcovi, leguminoase furajere, rapiță, soia și sfeclă de zahăr;

| F. | întrucât haloxifop-P este nocivă în caz de înghițire și dăunătoare pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung, pe baza clasificării ECHA; întrucât în cazul haloxifop-P s-au demonstrat efecte de hepatotoxicitate, nefrotoxicitate și stres oxidativ la șobolani după expunerea la Haloxifoplaz-metil (10); |
| --- | --- |

F.

întrucât haloxifop-P este nocivă în caz de înghițire și dăunătoare pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung, pe baza clasificării ECHA; întrucât în cazul haloxifop-P s-au demonstrat efecte de hepatotoxicitate, nefrotoxicitate și stres oxidativ la șobolani după expunerea la Haloxifoplaz-metil (10);

| G. | întrucât fabricarea, distribuția și utilizarea substanței haloxifop-P sunt interzise în Franța în toate scopurile agricole și neagricole de la 4 septembrie 2007 (11); întrucât haloxifop-P a fost interzisă pe o perioadă de patru ani în întreaga Uniune, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1376/2007 al Comisiei (12); |
| --- | --- |

G.

întrucât fabricarea, distribuția și utilizarea substanței haloxifop-P sunt interzise în Franța în toate scopurile agricole și neagricole de la 4 septembrie 2007 (11); întrucât haloxifop-P a fost interzisă pe o perioadă de patru ani în întreaga Uniune, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1376/2007 al Comisiei (12);

| H. | întrucât haloxifop-P a fost aprobată ca substanță activă în regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (13), cu o utilizare foarte limitată (14) și cu cerințe stricte pentru statele membre de protecție a apelor subterane și a organismelor acvatice și siguranță a operatorilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât haloxifop-P a fost aprobată ca substanță activă în regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (13), cu o utilizare foarte limitată (14) și cu cerințe stricte pentru statele membre de protecție a apelor subterane și a organismelor acvatice și siguranță a operatorilor;

| I. | întrucât, în Regulamentul său de punere în aplicare (UE) 2015/2233 (15), Comisia a tras concluzia, în ce privește utilizarea haloxifop-P ca substanță activă, că „nu au fost furnizate alte informații de confirmare concludente și că nu poate fi exclus un risc inacceptabil pentru apele subterane decât dacă se impun restricții suplimentare”; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în Regulamentul său de punere în aplicare (UE) 2015/2233 (15), Comisia a tras concluzia, în ce privește utilizarea haloxifop-P ca substanță activă, că „nu au fost furnizate alte informații de confirmare concludente și că nu poate fi exclus un risc inacceptabil pentru apele subterane decât dacă se impun restricții suplimentare”;

| J. | întrucât, în regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2233, Comisia a concluzionat, de asemenea, că era „adecvat să se modifice condițiile de utilizare a acestei substanțe active, în special prin stabilirea de limite ale concentrațiilor și frecvenței aplicării sale”; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2233, Comisia a concluzionat, de asemenea, că era „adecvat să se modifice condițiile de utilizare a acestei substanțe active, în special prin stabilirea de limite ale concentrațiilor și frecvenței aplicării sale”;

| K. | întrucât Comisia a decis, la 30 aprilie 2018, să prelungească perioada de aprobare a haloxifop-P ca substanță activă până la 31 decembrie 2023 (16); |
| --- | --- |

K.

întrucât Comisia a decis, la 30 aprilie 2018, să prelungească perioada de aprobare a haloxifop-P ca substanță activă până la 31 decembrie 2023 (16);

| L. | întrucât articolul 191 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) consacră principiul precauției ca unul dintre principiile fundamentale ale Uniunii; |
| --- | --- |

L.

întrucât articolul 191 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) consacră principiul precauției ca unul dintre principiile fundamentale ale Uniunii;

| M. | întrucât articolul 168 alineatul (1) din TFUE prevede că „[î]n definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane”; |
| --- | --- |

M.

întrucât articolul 168 alineatul (1) din TFUE prevede că „[î]n definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane”;

| N. | întrucât Directiva 2009/128/CE urmărește să obțină o utilizare sustenabilă a pesticidelor în UE prin reducerea riscurilor și efectelor pesticidelor asupra sănătății umane și animale și asupra mediului și promovând recurgerea la gestionarea integrată a dăunătorilor și la tehnici sau abordări alternative, cum ar fi alternativele nechimice la pesticide; |
| --- | --- |

N.

întrucât Directiva 2009/128/CE urmărește să obțină o utilizare sustenabilă a pesticidelor în UE prin reducerea riscurilor și efectelor pesticidelor asupra sănătății umane și animale și asupra mediului și promovând recurgerea la gestionarea integrată a dăunătorilor și la tehnici sau abordări alternative, cum ar fi alternativele nechimice la pesticide;

| O. | întrucât, la stabilirea limitelor maxime de reziduuri (LMR), trebuie evaluate efectele cumulative și sinergice, fiind extrem de important să se conceapă urgent metode adecvate pentru această evaluare; |
| --- | --- |

O.

întrucât, la stabilirea limitelor maxime de reziduuri (LMR), trebuie evaluate efectele cumulative și sinergice, fiind extrem de important să se conceapă urgent metode adecvate pentru această evaluare;

| P. | întrucât creșterile LMR la haloxifop-P aplicat pe semințe de in și la mandestrobin aplicat pe căpșuni și struguri se bazează pe cereri de aliniere normativă din partea țărilor terțe; |
| --- | --- |

P.

întrucât creșterile LMR la haloxifop-P aplicat pe semințe de in și la mandestrobin aplicat pe căpșuni și struguri se bazează pe cereri de aliniere normativă din partea țărilor terțe;

| Q. | întrucât solicitanții susțin că utilizarea autorizată a haloxifop-P pe astfel de culturi în Australia și Canada a dus la un nivel al reziduurilor care depășesc LMR-urile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 396/2005, și întrucât sunt necesare LMR-uri mai mari pentru a se evita barierele comerciale la importarea acestor culturi, |
| --- | --- |

Q.

întrucât solicitanții susțin că utilizarea autorizată a haloxifop-P pe astfel de culturi în Australia și Canada a dus la un nivel al reziduurilor care depășesc LMR-urile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 396/2005, și întrucât sunt necesare LMR-uri mai mari pentru a se evita barierele comerciale la importarea acestor culturi,

| 1. | se opune adoptării proiectului de regulament al Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că proiectul de regulament al Comisiei este incompatibil cu scopul și conținutul Regulamentului (CE) nr. 396/2005; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că Uniunea și Comisia ar trebui să respecte principiul responsabilității față de mediu și nu ar trebui să încurajeze utilizarea în țări terțe a unor produse pe care unele state membre le interzic pe teritoriul lor și cărora Uniunea încearcă să le limiteze utilizarea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că normele privind liberul schimb nu ar trebui să ducă niciodată la o slăbire a standardelor de protecție ale Uniunii; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atestă că EFSA lucrează la metode de evaluare a riscurilor cumulate, dar remarcă, de asemenea, că problema evaluării efectelor cumulative ale pesticidelor și reziduurilor este cunoscută de mai multe decenii; le cere deci EFSA și Comisiei să se ocupe de această problema în regim de urgență absolută; |
| --- | --- |

5.

| 6. | constată că, în conformitate cu proiectul de regulament, LMR-urile la flonicamid ar urma să crească de la 0,03 la 0,5 mg/kg la căpșuni, de la 0,03 la 1 mg/kg la mure și zmeură, de la 0,03 la 0,7 mg/kg la alte fructe mici și bace, de la 0,03 la 0,3 mg/kg la alte legume rădăcinoase și cu tuberculi, dar de la 0,03 la 0,6 mg/kg la ridichi, de la 0,03 la 0,07 mg/kg la lăptuci și plante de salată și de la 0,03 la 0,8 mg/kg la leguminoase; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sugerează ca LMR la flonicamid să rămână la 0,03 mg/kg; |
| --- | --- |

7.

| 8. | constată că, în conformitate cu proiectul de regulament, LMR la haloxifop-P va crește de la 0,01 la 0,05 mg/kg la semințele de in; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sugerează ca LMR la flonicamid să rămână la 0,01 mg/kg; |
| --- | --- |

9.

| 10. | constată că, în conformitate cu proiectul de regulament, LMR-urile la mandestrobin ar urma să crească de la 0,01 la 5 mg/kg la struguri și de la 0,01 la 3 mg/kg la căpșuni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sugerează ca LMR la mandestrobin să rămână la 0,01 mg/kg; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de regulament și să prezinte comitetului un alt proiect; |
| --- | --- |

12.

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  JO L 70, 16.3.2005, p. 1.

(2)  JO L 309, 24.11.2009, p. 71.

(3)  Aviz motivat al EFSA privind modificarea limitelor maxime de reziduuri existente de flonicamid în căpșuni și alte bace, EFSA Journal 2019; 17 (7): 5745, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5745

(4)  „EFSA conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flonicamid” („Concluzia EFSA privind evaluarea inter pares a riscului utilizării ca pesticid a substanței active flonicamid”), EFSA Journal 2010; 8(5):1445, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1445

(5)  Avizul motivat al EFSA privind stabilirea toleranțelor la import pentru haloxifop-P în semințele de in și de rapiță, EFSA Journal 2018; 16 (11): 5470, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5470

(6)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2069 al Comisiei din 13 noiembrie 2017 de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în vederea prelungirii perioadelor de autorizare pentru substanțele active flonicamid (IKI-220), metalaxil, penoxsulam și proquinazid (JO L 295, 14.11.2017, p. 51).

(8)  Avizul din 5 iunie 2013 al Comitetului pentru evaluarea riscurilor care propune o clasificare și o etichetare armonizate la nivelul UE pentru flonicamid, https://echa.europa.eu/documents/10162/0916c5b3-fa52-9cdf-4603-2cc40356ed95

(9)  https://oag.ca.gov/news/press-releases/attorney-general-becerra-warns-against-expanded-use-pesticide-found-harm-bees

(10)  Oslayinka, E.T, și Ore, A., „Hepatotoxicity, Nephrotoxicity and Oxidative Stress in Rat Testis Following Exposure to Haloxyfop-p-methyl Ester, an Aryloxyphenoxypropionate Herbicide” (Hepatotoxicitate, nefrotoxicitate și stres oxidativ la testele pe șobolani în urma expunerii la Haloxifop-metil Ester, un erbicid de tip ariloxifenoxipropionat), „Toxics”, decembrie 2015, 3 (4), pp. 373-389, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5606644/

(11)  https://www.legifrance.gouv.fr/affichTexte.do;jsessionid=235653D01B24A4B694A6C342E7323D6F .tplgfr38s_1?cidTexte=JORFTEXT000000464899&dateTexte=&oldAction=rechJO&categorieLien=id&idJO=JORFCONT000000005119

(12)  Regulamentul (CE) nr. 1376/2007 al Comisiei din 23 noiembrie 2007 de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 304/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind exportul și importul de produse chimice periculoase (JO L 307, 24.11.2007, p. 14).

(13)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei din 25 mai 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista substanțelor active autorizate (JO L 153, 11.6.2011, p. 1).

(14)  Substanța poate fi utilizată ca erbicid doar în doze care nu depășesc 0,052 kg de substanță activă pe hectar și aplicare, fiind autorizată doar o aplicare la fiecare 3 ani.

(15)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2233 al Comisiei din 2 decembrie 2015 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește condițiile de aprobare a substanței active haloxifop-P (JO L 317, 3.12.2015, p. 26).

(16)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/670 al Comisiei din 30 aprilie 2018 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare ale substanțelor active bromuconazol, buprofezin, haloxifop-P și napropamid (JO L 113, 3.5.2018, p. 1).

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/152 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/152

---

P9_TA(2020)0239

Redresarea culturală a Europei

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la redresarea culturală a Europei (2020/2708(RSP))

(2021/C 385/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere preambulul și articolele 2, 3 și 4 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere preambulul și articolele 2, 3 și 4 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolele 6 și 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 6 și 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, în special articolul 19, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, în special articolul 19,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 22, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 22,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 intitulată „Construirea unei Europe mai puternice: rolul politicilor în domeniul tineretului, educației și culturii” (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 intitulată „Construirea unei Europe mai puternice: rolul politicilor în domeniul tineretului, educației și culturii” (COM(2018)0268),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 intitulată „O nouă agendă europeană pentru cultură” (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 intitulată „O nouă agendă europeană pentru cultură” (COM(2018)0267),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 noiembrie 2017 intitulată „Consolidarea identității europene prin educație și cultură” (COM(2017)0673), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 noiembrie 2017 intitulată „Consolidarea identității europene prin educație și cultură” (COM(2017)0673),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2016 referitoare la o politică coerentă a UE pentru industriile culturale și creative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2016 referitoare la o politică coerentă a UE pentru industriile culturale și creative (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la transport și turism în 2020 și ulterior (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la transport și turism în 2020 și ulterior (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind instituirea programului „Europa Creativă” (2014-2020) și de abrogare a Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE(1) (4) (denumit în continuare „regulamentul”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind instituirea programului „Europa Creativă” (2014-2020) și de abrogare a Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE(1) (4) (denumit în continuare „regulamentul”),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 17, 18, 19, 20 și 21 iulie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 17, 18, 19, 20 și 21 iulie 2020,

| — | având în vedere Concluziile din 15 noiembrie 2018 ale Consiliului privind Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019 -2022 (2018/C 460/10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile din 15 noiembrie 2018 ale Consiliului privind Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019 -2022 (2018/C 460/10),

| — | având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Identificarea nevoilor în materie de redresare ale Europei”, care însoțește Comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Identificarea nevoilor în materie de redresare ale Europei”, care însoțește Comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație” (COM(2020)0456),

| — | având în vedere raportul din 2015 intitulat „Patrimoniul cultural contează pentru Europa”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2015 intitulat „Patrimoniul cultural contează pentru Europa”,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât cultura este un sector strategic pentru Uniunea Europeană, fiind o parte importantă a economiei noastre, dar și contribuind la societăți democratice, sustenabile, libere și incluzive și reflectând în același timp diversitatea, valorile, istoria și modul nostru de viață europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât cultura este un sector strategic pentru Uniunea Europeană, fiind o parte importantă a economiei noastre, dar și contribuind la societăți democratice, sustenabile, libere și incluzive și reflectând în același timp diversitatea, valorile, istoria și modul nostru de viață europene;

| B. | întrucât cultura și libertatea artelor contribuie în mod semnificativ la vitalitatea unei societăți și permit tuturor segmentelor societății să își exprime identitățile, contribuind la coeziunea socială și la dialogul intercultural care deschide calea către o Uniune Europeană tot mai unită; |
| --- | --- |

B.

întrucât cultura și libertatea artelor contribuie în mod semnificativ la vitalitatea unei societăți și permit tuturor segmentelor societății să își exprime identitățile, contribuind la coeziunea socială și la dialogul intercultural care deschide calea către o Uniune Europeană tot mai unită;

| C. | întrucât cultura are o valoare intrinsecă ca expresie a umanității, a democrației și a implicării civice, care poate fi esențială pentru promovarea dezvoltării sustenabile; |
| --- | --- |

C.

întrucât cultura are o valoare intrinsecă ca expresie a umanității, a democrației și a implicării civice, care poate fi esențială pentru promovarea dezvoltării sustenabile;

| D. | întrucât cultura consolidează capitalul social al societăților, facilitează cetățenia democratică, stimulează creativitatea, calitatea vieții și gândirea critică, încurajează integrarea și coeziunea și promovează diversitatea, egalitatea și pluralismul; |
| --- | --- |

D.

întrucât cultura consolidează capitalul social al societăților, facilitează cetățenia democratică, stimulează creativitatea, calitatea vieții și gândirea critică, încurajează integrarea și coeziunea și promovează diversitatea, egalitatea și pluralismul;

| E. | întrucât participarea la viața culturală a fost recunoscută ca unul dintre principalii factori de accelerare a schimbărilor sociale și a construirii unor societăți reziliente și incluzive; |
| --- | --- |

E.

întrucât participarea la viața culturală a fost recunoscută ca unul dintre principalii factori de accelerare a schimbărilor sociale și a construirii unor societăți reziliente și incluzive;

| F. | întrucât cultura și sectoarele culturale și creative reprezintă un instrument important în lupta împotriva tuturor formelor de discriminare, inclusiv a rasismului și xenofobiei, și sunt o platformă pentru libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

F.

întrucât cultura și sectoarele culturale și creative reprezintă un instrument important în lupta împotriva tuturor formelor de discriminare, inclusiv a rasismului și xenofobiei, și sunt o platformă pentru libertatea de exprimare;

| G. | întrucât pandemia a scos în evidență adevărata valoare socială a sectoarelor și industriilor culturale și creative pentru societatea europeană, precum și ponderea lor economică; întrucât componenta economică a culturii este un sector strategic pentru Uniunea Europeană și economia sa, asigurând locuri de muncă semnificative pentru milioane de europeni și o finanțare sustenabilă pentru diversitatea europeană, reflectând în același timp valorile, istoria și libertățile noastre europene; |
| --- | --- |

G.

întrucât pandemia a scos în evidență adevărata valoare socială a sectoarelor și industriilor culturale și creative pentru societatea europeană, precum și ponderea lor economică; întrucât componenta economică a culturii este un sector strategic pentru Uniunea Europeană și economia sa, asigurând locuri de muncă semnificative pentru milioane de europeni și o finanțare sustenabilă pentru diversitatea europeană, reflectând în același timp valorile, istoria și libertățile noastre europene;

| H. | întrucât actorii din domeniul cultural și creativ european păstrează și promovează diversitatea culturală și lingvistică în Europa și contribuie la întărirea unei identități europene la toate nivelurile; întrucât acești actori reprezintă un valoros vector de coeziune socială și de dezvoltare și creștere economică sustenabilă în Uniunea Europeană și în statele sale membre și o sursă importantă de competitivitate la nivel global; |
| --- | --- |

H.

întrucât actorii din domeniul cultural și creativ european păstrează și promovează diversitatea culturală și lingvistică în Europa și contribuie la întărirea unei identități europene la toate nivelurile; întrucât acești actori reprezintă un valoros vector de coeziune socială și de dezvoltare și creștere economică sustenabilă în Uniunea Europeană și în statele sale membre și o sursă importantă de competitivitate la nivel global;

| I. | întrucât sectoarele și industriile culturale și creative europene reprezintă aproximativ 4 % din produsul intern brut european, un procent similar cu cel al TIC și al serviciilor de cazare și alimentație; întrucât în 2019 în UE-27 existau 7,4 milioane de angajați în domeniul cultural, reprezentând 3,7 % din totalul locurilor de muncă din UE-27; întrucât în 2019 proporția persoanelor care desfășurau o activitate independentă în domeniul culturii în UE-27 era mai mare decât dublul mediei la nivelul întregii economii (5); |
| --- | --- |

I.

întrucât sectoarele și industriile culturale și creative europene reprezintă aproximativ 4 % din produsul intern brut european, un procent similar cu cel al TIC și al serviciilor de cazare și alimentație; întrucât în 2019 în UE-27 existau 7,4 milioane de angajați în domeniul cultural, reprezentând 3,7 % din totalul locurilor de muncă din UE-27; întrucât în 2019 proporția persoanelor care desfășurau o activitate independentă în domeniul culturii în UE-27 era mai mare decât dublul mediei la nivelul întregii economii (5);

| J. | întrucât, potrivit estimărilor proprii ale Comisiei, sectoarele și industriile culturale și creative, care reprezintă o valoare adăugată la PIB de 509 miliarde EUR, au pierdut, probabil, 80 % din cifra lor de afaceri în al doilea trimestru al anului 2020 ca urmare a crizei COVID-19 și a măsurilor de izolare; |
| --- | --- |

J.

întrucât, potrivit estimărilor proprii ale Comisiei, sectoarele și industriile culturale și creative, care reprezintă o valoare adăugată la PIB de 509 miliarde EUR, au pierdut, probabil, 80 % din cifra lor de afaceri în al doilea trimestru al anului 2020 ca urmare a crizei COVID-19 și a măsurilor de izolare;

| K. | întrucât peste 300 000 de persoane din Europa sunt angajate în sectorul patrimoniului cultural, iar 7,8 milioane de locuri de muncă din Europa sunt legate în mod indirect de acest sector; întrucât forța de muncă creativă europeană din sectoarele și industriile culturale și creative este în prezent subreprezentată în sistemele statistice; |
| --- | --- |

K.

întrucât peste 300 000 de persoane din Europa sunt angajate în sectorul patrimoniului cultural, iar 7,8 milioane de locuri de muncă din Europa sunt legate în mod indirect de acest sector; întrucât forța de muncă creativă europeană din sectoarele și industriile culturale și creative este în prezent subreprezentată în sistemele statistice;

| L. | întrucât sectoarele și industriile culturale și creative sunt strâns interconectate și s-a dovedit că aduc beneficii și altor sectoare, cum ar fi turismul și transporturile; întrucât, potrivit Organizației Mondiale a Turismului, patru din zece turiști își aleg destinația pe baza ofertei culturale, iar două treimi dintre europeni consideră că prezența patrimoniului cultural le influențează alegerea destinației de vacanță; întrucât Europa rămâne cea mai căutată destinație turistică culturală din lume; |
| --- | --- |

L.

întrucât sectoarele și industriile culturale și creative sunt strâns interconectate și s-a dovedit că aduc beneficii și altor sectoare, cum ar fi turismul și transporturile; întrucât, potrivit Organizației Mondiale a Turismului, patru din zece turiști își aleg destinația pe baza ofertei culturale, iar două treimi dintre europeni consideră că prezența patrimoniului cultural le influențează alegerea destinației de vacanță; întrucât Europa rămâne cea mai căutată destinație turistică culturală din lume;

| M. | întrucât peisajul cultural divers al Europei este afectat grav de pandemia de COVID-19 și mulți actori din sectoarele și industriile culturale și creative pot ajunge la ruină fără investiții și ajutoare publice; întrucât închiderea acestui sector a avut un efect de propagare asupra altor sectoare, cum ar fi transportul, turismul și educația; |
| --- | --- |

M.

întrucât peisajul cultural divers al Europei este afectat grav de pandemia de COVID-19 și mulți actori din sectoarele și industriile culturale și creative pot ajunge la ruină fără investiții și ajutoare publice; întrucât închiderea acestui sector a avut un efect de propagare asupra altor sectoare, cum ar fi transportul, turismul și educația;

| N. | întrucât sectoarele și industriile culturale și creative sunt sectoare atipice, bazate pe modelul lor economic, nevoile și dimensiunile specifice, dar sunt compuse în principal din structuri mici (IMM-uri, microorganizații și persoane ce desfășoară activități independente) care nu au acces sau au acces limitat la piețele financiare și au adesea venituri neregulate și mixte, care provin din diferite surse, cum ar fi subvențiile publice, sponsorizările private și drepturi de autor și depind de public; |
| --- | --- |

N.

întrucât sectoarele și industriile culturale și creative sunt sectoare atipice, bazate pe modelul lor economic, nevoile și dimensiunile specifice, dar sunt compuse în principal din structuri mici (IMM-uri, microorganizații și persoane ce desfășoară activități independente) care nu au acces sau au acces limitat la piețele financiare și au adesea venituri neregulate și mixte, care provin din diferite surse, cum ar fi subvențiile publice, sponsorizările private și drepturi de autor și depind de public;

| O. | întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat și vulnerabilitățile preexistente ale sectoarelor și industriilor culturale și creative, inclusiv condițiile precare de trai ale artiștilor și ale lucrătorilor din domeniul cultural, precum și bugetele reduse ale multor instituții culturale; |
| --- | --- |

O.

întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat și vulnerabilitățile preexistente ale sectoarelor și industriilor culturale și creative, inclusiv condițiile precare de trai ale artiștilor și ale lucrătorilor din domeniul cultural, precum și bugetele reduse ale multor instituții culturale;

| P. | întrucât toate consecințele pandemiei de COVID-19 asupra sectoarelor și industriilor culturale și creative de-abia încep să se vadă, iar impactul global pe termen mediu și lung nu se cunoaște încă; întrucât acest lucru afectează drepturile sociale ale artiștilor și ale profesioniștilor din domeniul culturii, care au dreptul să fie remunerați în mod echitabil pentru munca lor, precum și protecția diversității expresiilor culturale; |
| --- | --- |

P.

întrucât toate consecințele pandemiei de COVID-19 asupra sectoarelor și industriilor culturale și creative de-abia încep să se vadă, iar impactul global pe termen mediu și lung nu se cunoaște încă; întrucât acest lucru afectează drepturile sociale ale artiștilor și ale profesioniștilor din domeniul culturii, care au dreptul să fie remunerați în mod echitabil pentru munca lor, precum și protecția diversității expresiilor culturale;

| Q. | întrucât criza provocată de COVID-19 are deja și va continua să aibă un efect negativ de durată asupra producției culturale și creative, asupra difuzării sale și asupra veniturilor și, prin urmare, asupra diversității culturale europene; |
| --- | --- |

Q.

întrucât criza provocată de COVID-19 are deja și va continua să aibă un efect negativ de durată asupra producției culturale și creative, asupra difuzării sale și asupra veniturilor și, prin urmare, asupra diversității culturale europene;

| R. | întrucât teatrele, operele, cinematografele, sălile de concerte, muzeele, siturile de patrimoniu și alte locuri de desfășurare ale evenimentelor artistice au fost printre primele care au fost închise din cauza măsurilor de izolare și sunt printre ultimele care se redeschid; întrucât numeroase evenimente culturale și artistice, cum ar fi târgurile, festivalurile, concertele și spectacolele au fost anulate sau amânate pentru multă vreme; întrucât măsurile sanitare și de siguranță impuse pentru a împiedica apariția unor noi focare nu permit funcționarea locurilor de desfășurare a evenimentelor artistice la capacitate maximă în viitorul apropiat; |
| --- | --- |

R.

întrucât teatrele, operele, cinematografele, sălile de concerte, muzeele, siturile de patrimoniu și alte locuri de desfășurare ale evenimentelor artistice au fost printre primele care au fost închise din cauza măsurilor de izolare și sunt printre ultimele care se redeschid; întrucât numeroase evenimente culturale și artistice, cum ar fi târgurile, festivalurile, concertele și spectacolele au fost anulate sau amânate pentru multă vreme; întrucât măsurile sanitare și de siguranță impuse pentru a împiedica apariția unor noi focare nu permit funcționarea locurilor de desfășurare a evenimentelor artistice la capacitate maximă în viitorul apropiat;

| S. | întrucât în perioada pandemiei, când mulți europeni au trebuit să stea izolați, difuzarea de conținut cultural și creativ a devenit o sursă de sprijin pentru mulți cetățeni; întrucât posibilitățile de accesare a conținutului cultural online au multiplicat acest conținut și l-au făcut mai accesibil și adesea gratuit datorită autorilor, artiștilor, artiștilor interpreți sau executanți și altor creatori; întrucât acest lucru reduce și mai mult veniturile creatorilor; întrucât disponibilitatea conținutului cultural online nu a avut ca efect venituri crescute pentru titularii de drepturi și artiștii interpreți sau executanți; |
| --- | --- |

S.

întrucât în perioada pandemiei, când mulți europeni au trebuit să stea izolați, difuzarea de conținut cultural și creativ a devenit o sursă de sprijin pentru mulți cetățeni; întrucât posibilitățile de accesare a conținutului cultural online au multiplicat acest conținut și l-au făcut mai accesibil și adesea gratuit datorită autorilor, artiștilor, artiștilor interpreți sau executanți și altor creatori; întrucât acest lucru reduce și mai mult veniturile creatorilor; întrucât disponibilitatea conținutului cultural online nu a avut ca efect venituri crescute pentru titularii de drepturi și artiștii interpreți sau executanți;

| T. | întrucât inegalitățile în ceea ce privește accesul la infrastructurile digitale au restrâns drepturile fundamentale de acces la cultură, dreptul de a participa la activități culturale și dreptul de exprimare artistică; |
| --- | --- |

T.

întrucât inegalitățile în ceea ce privește accesul la infrastructurile digitale au restrâns drepturile fundamentale de acces la cultură, dreptul de a participa la activități culturale și dreptul de exprimare artistică;

| U. | întrucât propunerile bugetare succesive pentru programul „Europa creativă” în următorul cadru financiar multianual (CFM), chiar și cele de dinainte de criza provocată de COVID-19, nu se ridică, în mod evident, la înălțimea așteptărilor sectorului și nici ale Parlamentului, iar acesta a cerut dublarea nivelului finanțării în raport cu nivelul alocat în CFM 2014-2020; |
| --- | --- |

U.

întrucât propunerile bugetare succesive pentru programul „Europa creativă” în următorul cadru financiar multianual (CFM), chiar și cele de dinainte de criza provocată de COVID-19, nu se ridică, în mod evident, la înălțimea așteptărilor sectorului și nici ale Parlamentului, iar acesta a cerut dublarea nivelului finanțării în raport cu nivelul alocat în CFM 2014-2020;

| V. | întrucât propunerea revizuită a Comisiei privind CFM include o reducere de 20 % a fondurilor pentru Corpul european de solidaritate, de 13 % pentru programul Europa creativă și de 7 % pentru Erasmus+, în comparație cu propunerea Comisiei privind CFM din 2018; întrucât poziția Consiliului European așa cum a fost formulată la 17 iulie 2020 corespunde doar propunerii din 2018 a Comisiei; întrucât Europa creativă este singurul program al UE care oferă sprijin direct sectoarelor și industriilor culturale și creative din întreaga Europă; întrucât nici inițiativele pe care ar trebui să le acopere Europa creativă, nici bugetul său nu oferă sprijinul necesar din partea acestui program care este deja suprasolicitat și insuficient finanțat; |
| --- | --- |

V.

întrucât propunerea revizuită a Comisiei privind CFM include o reducere de 20 % a fondurilor pentru Corpul european de solidaritate, de 13 % pentru programul Europa creativă și de 7 % pentru Erasmus+, în comparație cu propunerea Comisiei privind CFM din 2018; întrucât poziția Consiliului European așa cum a fost formulată la 17 iulie 2020 corespunde doar propunerii din 2018 a Comisiei; întrucât Europa creativă este singurul program al UE care oferă sprijin direct sectoarelor și industriilor culturale și creative din întreaga Europă; întrucât nici inițiativele pe care ar trebui să le acopere Europa creativă, nici bugetul său nu oferă sprijinul necesar din partea acestui program care este deja suprasolicitat și insuficient finanțat;

| W. | întrucât pandemia este o ocazie de a regândi viitorul culturii și întrucât crearea unui ecosistem cultural mai rezilient necesită o reflecție mai amplă asupra viitorului planetei și nevoii urgente de a răspunde crizei climatice; |
| --- | --- |

W.

întrucât pandemia este o ocazie de a regândi viitorul culturii și întrucât crearea unui ecosistem cultural mai rezilient necesită o reflecție mai amplă asupra viitorului planetei și nevoii urgente de a răspunde crizei climatice;

| X. | întrucât sectoarele și industriile culturale și creative sunt esențiale pentru atingerea sustenabilității mediului; întrucât va fi necesar ca acestea să fie în continuare suficient finanțate și să fie considerate investiții sigure pentru a fi pregătite pentru tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, în conformitate cu Pactul verde european și cu obiectivele de dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

X.

întrucât sectoarele și industriile culturale și creative sunt esențiale pentru atingerea sustenabilității mediului; întrucât va fi necesar ca acestea să fie în continuare suficient finanțate și să fie considerate investiții sigure pentru a fi pregătite pentru tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, în conformitate cu Pactul verde european și cu obiectivele de dezvoltare durabilă,

| 1. | își exprimă solidaritatea sinceră cu artiștii, artiștii interpreți sau executanți, creatorii, autorii, editorii, cu societățile lor și cu ceilalți creatori și lucrători din domeniul cultural, inclusiv creatorii amatori, care au fost cu toții grav afectați de pandemia de COVID-19 și își exprimă aprecierea pentru activitatea și solidaritatea lor în această perioadă dificilă prin care trec milioane de europeni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că redresarea și revitalizarea politicii culturale europene în urma pandemiei sunt strâns legate de celelalte provocări cu care se confruntă Uniunea Europeană și întreaga lume, începând cu criza climatică; este convins că viitoarea politică culturală trebuie să fie strâns interconectată cu provocările sociale, precum și cu tranziția verde și cea digitală; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că este esențial să se dedice o parte semnificativă din măsurile de redresare economică prevăzute de instituțiile europene sectoarelor și industriilor culturale și creative și acestea să fie combinate cu acțiuni rapide și cuprinzătoare în favoarea forțelor culturale și creative europene, care să le permită să își continue activitatea în lunile următoare, să supraviețuiască în această perioadă de criză și să creeze reziliență în acest sector; invită statele membre și Comisia să își coordoneze acțiunile în sprijinul sectoarelor și industriilor culturale și creative; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută eforturile depuse de Comisie și Consiliul European pentru a elabora planul de redresare „Next Generation EU”; cu toate acestea, este alarmat de faptul că nu a fost alocată clar nicio sumă concretă direct sectoarelor și industriilor culturale și creative; insistă, în acest context, că actorii din sectoarele culturale și creative ar trebui să se afle clar în centrul atenției acțiunilor specifice ale statelor membre și să beneficieze pe scară largă și rapid de toate fondurile de redresare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia și statele membre să aloce sectoarelor și industriilor culturale și creative, în funcție de nevoile lor specifice, cel puțin 2 % din Mecanismul de redresare și reziliență dedicat redresării; subliniază că acest procent ar trebui să reflecte importanța sectoarelor și industriilor culturale și creative în PIB-ul UE, având în vedere că acestea asigură 7,8 milioane de locuri de muncă și reprezintă 4 % din PIB; reamintește că sunt necesare o programare și planuri financiare exacte concepute pentru a asigura continuitatea activității în sectoarele și industriile culturale și creative și previzibilitate pentru persoanele care își desfășoară activitatea în acest domeniu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută crearea REACT-EU ca plan de acțiune directă cu scopul de a furniza o finanțare suplimentară pentru regiunile și sectoarele economice foarte afectate; salută faptul că cultura a fost identificată ca fiind un sector important și afectat; cu toate acestea, este îngrijorat că nu au fost luate măsuri pentru a asigura faptul că sectoarele și industriile culturale și creative beneficiază de pe urma acestei inițiative; îndeamnă statele membre să considere sectoarele și industriile culturale și creative sectoare strategice și o prioritate în cadrul planului de redresare al UE și să identifice un buget clar asociat cu acțiuni rapide și concrete dedicate redresării actorilor din aceste sectoare, care ar trebui să fie în beneficiul tuturor părților interesate, inclusiv al artiștilor independenți, și care să vizeze nu numai redresarea lor economică, ci și îmbunătățirea condițiilor de muncă ale persoanelor care lucrează în sectoarele și industriile culturale și creative; |
| --- | --- |

6.

| 7. | critică faptul că programul Europa creativă nu a primit finanțare suplimentară din fondul „Next Generation EU” și solicită majorarea bugetului general al programului la 2,8 miliarde EUR; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită statelor membre să se asigure că normele interne sociale, fiscale și economice specifice care se aplică în mod obișnuit actorilor din sectoarele culturale și creative pot fi extinse în timpul crizei și după aceasta; cere ca statele membre să includă IMM-urile care își desfășoară activitatea în sectoarele și industriile culturale și creative în planurile naționale specifice de redresare a IMM-urilor pe care le-au pus deja în aplicare; solicită ca statele membre să ia în calcul acordarea de sprijin financiar pentru spațiile de desfășurare a evenimentelor culturale și pentru aceste evenimente, cum acestea aplică noi măsuri sanitare și de siguranță; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită o mai bună coordonare pentru a identifica cele mai bune practici și soluții concrete care pot sprijini sectoarele și industriile culturale și creative în situația actuală și în relansarea viitoare; salută campaniile #saveEUculture și #double4culture din acest sector și eforturile Comisiei de a promova sectoarele și industriile culturale și creative prin campania #CreativeEuropeAtHome; |
| --- | --- |

9.

| 10. | observă cu îngrijorare că plasele de siguranță socială erau adesea inaccesibile pentru profesioniștii din domeniile creative care își desfășoară activitatea prin forme de muncă atipică; invită statele membre să asigure accesul la beneficii sociale pentru toți profesioniștii din domeniile creative, inclusiv pentru cei care își desfășoară activitatea în forme de muncă atipică; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia să introducă un cadru european pentru condițiile de muncă în sectoarele și industriile culturale și creative la nivelul UE, care să reflecte particularitățile sectorului și să introducă orientări și principii în vederea îmbunătățirii condițiilor de muncă, acordând o atenție deosebită ocupării transnaționale a forței de muncă; |
| --- | --- |

11.

| 12. | constată că restricțiile de călătorie împiedică în continuare cooperarea culturală europeană și au avut un impact puternic asupra mobilității și turneelor internaționale, care reprezintă o sursă importantă de venituri pentru actorii din domeniul cultural; observă că finanțarea pentru cooperarea, turneele și coproducțiile internaționale a fost adesea redusă și redirecționată spre fondurile pentru situații dificile legate de pandemie; este îngrijorat de efectele negative ale acestor măsuri asupra colaborării culturale europene; invită statele membre să limiteze restricțiile nejustificate în spațiul Schengen și invită Comisia să elaboreze orientări pentru statele membre privind turneele, evenimentele culturale cu public și activitățile culturale transfrontaliere în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să sprijine mobilitatea artiștilor, pentru ca aceștia să poată face schimb de practici și tehnici, și să promoveze în mod semnificativ integrarea lor pe piața muncii; sprijină ferm recunoașterea reciprocă a competențelor artistice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută crearea Instrumentului european de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (SURE), destinat sprijinirii măsurilor de șomaj tehnic luate de statele membre, în special cele privind IMM-urile și persoanele care desfășoară activități independente; consideră că acest instrument, acoperind un număr cât mai mare de actori din domeniul cultural, inclusiv autori independenți, artiști interpreți sau executanți, artiști și alți creatori, ar putea permite actorilor din sectorul cultural și creativ să se mențină în domeniul lor de activitate și, în același timp, ar putea compensa pierderea veniturilor acestora și asigura păstrarea cunoștințelor lor de specialitate; invită, în acest context, statele membre să ofere garanții adecvate, astfel încât SURE să poată fi cât mai repede funcțional și disponibil pentru toate entitățile juridice, inclusiv pentru entitățile non-formale din sectoarele și industriile culturale și creative; |
| --- | --- |

14.

| 15. | este de părere că actuala pandemie și impactul său asupra economiilor noastre nu ar trebui folosite ca argument pentru a reduce și mai mult cheltuielile publice la nivel național sau european în domeniul culturii; subliniază rolul esențial al programului Europa creativă și al componentelor MEDIA, Cultură și transsectoriale pentru a asigura cooperarea europeană și un grad rezonabil de stabilitate în acest sector prin accesul la finanțarea europeană, permițând dezvoltarea de proiecte prin parteneriate de lungă durată; invită Comisia să integreze sectoarele și industriile culturale și creative în întregul CFM; reamintește, în acest context, că Parlamentul a solicitat ca necesară o dublare a bugetului alocat programului Europa creativă în următorul CFM și își reafirmă cu fermitate poziția prin care sprijină sectoarele și industriile culturale și creative și pe lucrătorii din aceste sectoare; consideră că este extrem de important ca programele să fie finalizate și adoptate cât mai curând posibil, astfel încât să putem asigura o tranziție lină de la programele anterioare; atrage atenția că, dacă se amână începutul noii perioade de finanțare, Comisia trebuie să asigure tranziția, pentru a acoperi decalajul dintre actualul program Europa creativă și noul program; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia să identifice o gamă largă de surse de finanțare mixtă care pot aduce beneficii sectoarelor și industriilor culturale și creative și să comunice clar cu privire la acestea; insistă că viitoarea comunitate de cunoaștere și inovare din cadrul Institutului European de Inovare și Tehnologie, dedicată industriilor culturale și creative, ar trebui să joace un rol principal în acest context; invită Comisia să prevadă finanțare în cadrul programului Orizont Europa pentru actorii din sectoarele culturale și creative care își desfășoară activitatea în domeniul experimentării culturale, al inovării și al cercetării artistice; reamintește că este nevoie de sinergii mai accentuate la nivel european, promovându-se, în același timp, noi soluții inovatoare și digitale care să poată ajuta sectorul în această perioadă și după aceea; |
| --- | --- |

16.

| 17. | recunoaște importanța digitalizării în crearea, producerea, difuzarea și accesibilitatea operelor culturale și creative și invită Comisia să identifice în continuare surse de finanțare pentru digitalizarea operelor culturale europene și să înlesnească accesul IMM-urilor și al organizațiilor la competențe și infrastructură digitale; |
| --- | --- |

17.

| 18. | constată că majoritatea măsurilor de sprijin concepute până acum au fost bazate pe datorii, o opțiune care nu este sustenabilă pentru toate părțile interesate din ecosistemele culturale; solicită un sprijin considerabil și bazat în principal pe granturi pentru sectoarele și industriile culturale și creative, pentru a asigura mijloacele de subzistență ale comunităților locale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută noile măsuri de sprijin din cadrul Mecanismului de garantare pentru sectoarele culturale și creative, care își propun să îmbunătățească accesul IMM-urilor din sectoarele și industriile culturale și creative la finanțarea prin credite la prețuri accesibile; subliniază că trebuie ca acest mecanism să fie disponibil pe scară mai largă, urmărind să acopere toate statele membre, toate regiunile și IMM-urile de toate dimensiunile; solicită aplicarea sa consolidată în cadrul InvestEU, pentru a oferi mai multă flexibilitate sectoarelor și industriilor culturale și creative; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia să se asigure că IMM-urile din domeniul cultural și creativ vor beneficia de un sprijin crescut în ceea ce privește finanțarea prin îndatorare prin intermediul mecanismelor de garantare viitoare din cadrul Programului InvestEU pentru perioada 2021-2027; |
| --- | --- |

20.

| 21. | regretă că nu s-au înregistrat evoluții care să permită accesul ONG-urilor și al organizațiilor mai mici la resurse financiare; solicită, prin urmare, statelor membre și Comisiei să își revizuiască criteriile și politicile actuale în ceea ce privește garanțiile, în special pentru IMM-urile care au un profil de risc mai ridicat, au acces redus sau nu au acces la piețele financiare și generează active necorporale; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia să ia măsuri pentru a atenua impactul tot mai puternic al crizei asupra sectoarelor și industriilor culturale și creative, într-un moment în care anularea în continuu a festivalurilor și evenimentelor culturale are consecințe financiare dezastruoase, în special pentru sectorul muzical și al artelor spectacolului și pentru artiștii independenți; consideră că ar trebui create platforme digitale europene dedicate artelor spectacolului, pentru a distribui cât mai mult conținut cultural european și cât mai multe produse creative europene; cere ca aceste platforme să fie proiectate având în vedere remunerarea echitabilă a artiștilor, a creatorilor și a întreprinderilor; solicită să fie implicat mai activ în identificarea, împreună cu actorii relevanți, a unor soluții pentru sprijinirea activităților și, în special, a artiștilor și creatorilor afectați de anularea marilor festivaluri și evenimente culturale; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită Comisia să identifice dacă metodele naționale de distribuire a fondurilor pentru finanțarea culturii sunt accesibile tuturor creatorilor și dacă alocarea este independentă, liberă și echitabilă; invită Comisia să identifice indicatori cantitativi și calitativi mai buni, pentru a asigura un flux fiabil și constant de date legate de sectoarele și industriile culturale și creative; |
| --- | --- |

23.

| 24. | le reamintește statelor membre că pot fi luate și alte măsuri pentru a ajuta sectoarele și industriile culturale și creative să se redreseze în urma crizei, cum ar fi cotele reduse de TVA pentru toate bunurile și serviciile culturale, o mai bună evaluare a activelor necorporale și creditele fiscale pentru producția culturală; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că turismul reprezintă 10,3 % din PIB-ul Uniunii Europene, din care peste 40 % este legat de oferta culturală; consideră că redresarea treptată a turismului reprezintă o ocazie de a promova activ cultura și patrimoniul european, punând totodată bazele turismului european sustenabil; solicită, în acest sens, lansarea unui program anual de valorificare a culturii și patrimoniului european, care să reflecte diversitatea culturală europeană; solicită ca fondurile structurale să includă, pe cât posibil, conservarea patrimoniului cultural și creația artistică în proiectele pe care le sprijină; subliniază valoarea adăugată importantă a turismului istoric și cultural; invită Comisia și statele membre să elaboreze o politică integrată pentru a sprijini revigorarea acestui sector; |
| --- | --- |

25.

| 26. | consideră că ar trebui să profităm de această ocazie pentru a promova conținutul cultural european la nivel mondial prin încurajarea producției europene și dezvoltarea rețelelor europene de radiodifuziune; invită Comisia să coopereze cu statele membre, astfel încât legislația relevantă să poată fi transpusă cât mai armonios posibil, de exemplu Directiva serviciilor mass-media audiovizuale revizuită (6), Directiva UE privind drepturile de autor pe piața unică digitală (7) și Directiva privind transmisiile prin satelit și cablu (8); subliniază potențialul industriei video și cinematografice și solicită crearea unui parteneriat paneuropean menit să sprijine creatorii europeni din domeniu; subliniază că punerea în aplicare a acestor directive și viitoarele propuneri legislative trebuie să mențină și să promoveze mecanisme colective pentru a asigura protecția adecvată a creatorilor individuali; |
| --- | --- |

26.

| 27. | este conștient de slăbirea ecosistemului mass-mediei și de starea dezastruoasă a mass-mediei locale și regionale de știri și a celei care operează pe piețe mai mici; consideră că, întrucât mass-media liberă, independentă și finanțată suficient este și un antidot împotriva răspândirii și eficienței dezinformării, Comisia ar trebui să prezinte strategii pe termen mediu și lung în acest sens, inclusiv inițiative specifice de sprijinire a mass-mediei locale și regionale și a celor care operează pe piețe mici; consideră că ar trebui să se aibă în vedere crearea unui fond pentru mass-media de știri bazat pe principiul concurenței depline; sprijină viitoarele propuneri ale Comisiei pentru un pachet legislativ privind serviciile digitale, în special normele noi și revizuite privind platformele online și publicitatea online; consideră că ar trebui să se acorde atenție concentrării proprietății asupra mass-mediei, care reduce adesea pluralitatea și diversitatea știrilor și poate avea un efect negativ și asupra pieței informațiilor; sprijină Planul de acțiune prevăzut pentru sectorul mass-media și audiovizual și obiectivele declarate de creștere a competitivității și de sprijinire a transformării digitale a sectorului; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia și statele membre să sprijine și să promoveze libertatea de exprimare artistică, care este esențială pentru cultivarea democrației și o redresare sănătoasă a societăților în urma crizei fără precedent; subliniază importanța finanțării europene pentru promovarea și menținerea libertăților și diversității culturale și ale mass-mediei; consideră că sectoarele și industriile culturale și creative sunt unele dintre cele mai dinamice sectoare ale economiei, că acestea ar trebui să promoveze egalitatea de gen și că ar putea acționa ca un catalizator puternic pentru dezvoltarea sustenabilă și tranziția justă; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază potențialul diversității culturale pentru dimensiunea globală a sectoarelor și industriilor culturale și creative europene și solicită o abordare echilibrată care să integreze o gamă largă de actori din diferite regiuni și de diferite dimensiuni; invită, în acest sens, Comisia să realizeze o evaluare adecvată a programelor existente și a acțiunilor UE precum marca patrimoniului european, care să includă o evaluare financiară, pentru a permite o mai bună comunicare privind patrimoniul și itinerariile culturale, astfel încât cetățenii să poată avea acces la o mai bună înțelegere a acțiunilor UE; invită, în continuare, Comisia să propună o politică de comunicare și de promovare ambițioasă și incluzivă pentru cultură în Europa, care ar permite conținutului cultural european, evenimentelor și locurilor de desfășurare a acestora să capete o dimensiune cu adevărat europeană și globală; |
| --- | --- |

29.

| 30. | este de părere că măsurile luate de statele membre și de Comisie pentru a sprijini actorii din domeniile culturale și creative din Europa ar trebui să sprijine actorii și inițiativele care reflectă diversitatea culturală și lingvistică a Europei, inclusiv limbile minoritare și cele cu puțini vorbitori; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia să colaboreze cu capitalele europene ale culturii, în special orașele care dețin titlul în 2020 și 2021, pentru a identifica soluții practice și să le ajute să limiteze, pe cât posibil, perturbările cauzate de pandemie printr-un dialog aprofundat cu organizatorii; atenționează că este important ca acestea să aibă la dispoziție mai multe mecanisme de sprijin și soluții financiare; reamintește că din cauza circumstanțele actuale au fost aduse modificări calendarului capitalelor europene ale culturii și invită factorii de decizie să evalueze posibilitatea de a prelungi perioada pentru viitoarele orașe organizatoare; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită eforturi mai mari de a profita de impulsul oferit de Anul European al Patrimoniului Cultural astfel încât această inițiativă să fie transformată într-o moștenire durabilă pentru politica culturală; îndeamnă Comisia să adopte o strategie mai integrată pentru patrimoniul cultural, tratând patrimoniul cultural material, imaterial, natural și digital ca fiind interconectate și indisociabile; subliniază necesitatea de a crea o platformă permanentă de cooperare și coordonare a politicilor privind patrimoniul cultural la nivelul UE, care să aibă în centru societatea civilă organizată; solicită, de asemenea, un cadru cuprinzător pentru patrimoniul cultural digital, axat în special pe eforturile de digitalizare a patrimoniului existent și pe accesibilitatea la scară largă a materialului cultural digitalizat; observă, în acest sens, importanța interoperabilității și a standardelor; solicită o revizuire aprofundată a Recomandării Comisiei din 27 octombrie 2011 privind digitizarea și accesibilitatea online a materialului cultural și conservarea digitală (9); |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că în timpul perioadei de izolare, multe situri de patrimoniu cultural au fost lăsate nesupravegheate și nu au fost întreținute în mod adecvat, ceea ce le-a cauzat daune, aceste situri fiind deja vulnerabile la degradarea mediului, la dezastre naturale și la schimbările climatice, pe lângă faptul că sunt excavate în mod ilegal sau că artefactele lor fac obiectul traficului ilicit; subliniază necesitatea de a proteja locurile de muncă din sectorul patrimoniului cultural, de a sprijini profesioniștii din domeniul restaurării și experții din domeniul patrimoniului și de a le oferi instrumentele de care au nevoie pentru a proteja siturile europene de patrimoniu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că dimensiunea culturală trebuie să fie inclusă în dialogul cu cetățenii, în special în cadrul viitoarei conferințe privind viitorul Europei; |
| --- | --- |

34.

| 35. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  JO C 238, 6.7.2018, p. 28.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0054.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0169.

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 221.

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Culture_statistics_-_cultural_employment#Self-employment

(6)  JO L 303, 28.11.2018, p. 69.

(7)  JO L 130, 17.5.2019, p. 92.

(8)  JO L 248, 6.10.1993, p. 15.

(9)  JO L 283, 29.10.2011, p. 39.

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/159 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/159

---

P9_TA(2020)0240

COVID-19: coordonarea la nivelul UE a evaluărilor sanitare și a clasificării riscurilor și consecințele pentru spațiul Schengen și piața unică

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la COVID-19: coordonarea la nivelul UE a evaluărilor sanitare și a clasificării riscurilor și consecințele pentru spațiul Schengen și piața unică (2020/2780(RSP))

(2021/C 385/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și articolele 4, 6, 9, 21, 67, 114, 153, 169 și 191, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și articolele 4, 6, 9, 21, 67, 114, 153, 169 și 191,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 35 și 45, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 35 și 45,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (1) (Codul Frontierelor Schengen), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (1) (Codul Frontierelor Schengen),

| — | având în vedere Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (2) (Directiva privind libera circulație) și principiul nediscriminării consacrat în aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (2) (Directiva privind libera circulație) și principiul nediscriminării consacrat în aceasta,

| — | având în vedere orientările Comisiei privind măsurile de gestionare a frontierelor în vederea protejării sănătății și a asigurării disponibilității mărfurilor și serviciilor esențiale (3), precum și privind exercitarea liberei circulații a lucrătorilor pe perioada epidemiei de COVID-19 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările Comisiei privind măsurile de gestionare a frontierelor în vederea protejării sănătății și a asigurării disponibilității mărfurilor și serviciilor esențiale (3), precum și privind exercitarea liberei circulații a lucrătorilor pe perioada epidemiei de COVID-19 (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (5),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 13 mai 2020 intitulată „Către o abordare etapizată și coordonată pentru restabilirea liberei circulații și ridicarea controalelor la frontierele interne – COVID-19” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 13 mai 2020 intitulată „Către o abordare etapizată și coordonată pentru restabilirea liberei circulații și ridicarea controalelor la frontierele interne – COVID-19” (6),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 iunie 2020 referitoare la cea de a treia evaluare a aplicării restricției temporare privind călătoriile neesențiale către UE (COM(2020)0399), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 iunie 2020 referitoare la cea de a treia evaluare a aplicării restricției temporare privind călătoriile neesențiale către UE (COM(2020)0399),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la situația din spațiul Schengen în urma epidemiei de COVID-19 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la situația din spațiul Schengen în urma epidemiei de COVID-19 (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 iulie 2020 referitoare la strategia UE post-COVID-19 în domeniul sănătății publice (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 iulie 2020 referitoare la strategia UE post-COVID-19 în domeniul sănătății publice (8),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 iulie 2020 privind pregătirea pe termen scurt a UE în materie de sănătate în cazul apariției de noi focare de COVID-19 (COM(2020)0318), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 iulie 2020 privind pregătirea pe termen scurt a UE în materie de sănătate în cazul apariției de noi focare de COVID-19 (COM(2020)0318),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 4 septembrie 2020 de recomandare a Consiliului privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19 (COM(2020)0499), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 4 septembrie 2020 de recomandare a Consiliului privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19 (COM(2020)0499),

| — | având în vedere cel mai recent raport al Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) privind amenințările reprezentate de bolile transmisibile (CDTR) și orientările ECDC în materie de sănătate publică și protocoalele de raportare privind COVID-19, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel mai recent raport al Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) privind amenințările reprezentate de bolile transmisibile (CDTR) și orientările ECDC în materie de sănătate publică și protocoalele de raportare privind COVID-19,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 261/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 februarie 2004 de stabilire a unor norme comune în materie de compensare și de asistență a pasagerilor în eventualitatea refuzului la îmbarcare și anulării sau întârzierii prelungite a zborurilor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 295/91 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 261/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 februarie 2004 de stabilire a unor norme comune în materie de compensare și de asistență a pasagerilor în eventualitatea refuzului la îmbarcare și anulării sau întârzierii prelungite a zborurilor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 295/91 (9),

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât pandemia de COVID-19 a trecut de la o fază acută la o fază cronică de gestionare a riscurilor; întrucât este probabil ca virusul să rămână activ până la producerea unui vaccin eficace și sigur și furnizarea acestuia în cantități suficiente pentru a asigura protecția adecvată a unei părți foarte mari a populației mondiale; întrucât aceasta înseamnă că vom continua să trăim în condiții dificile cel puțin în următoarele câteva luni; |
| --- | --- |

A.

întrucât pandemia de COVID-19 a trecut de la o fază acută la o fază cronică de gestionare a riscurilor; întrucât este probabil ca virusul să rămână activ până la producerea unui vaccin eficace și sigur și furnizarea acestuia în cantități suficiente pentru a asigura protecția adecvată a unei părți foarte mari a populației mondiale; întrucât aceasta înseamnă că vom continua să trăim în condiții dificile cel puțin în următoarele câteva luni;

| B. | întrucât prevalența, intensitatea circulației și durata circulației COVID-19 diferă foarte mult de la un stat membru la altul și de la o regiune la alta în cadrul aceluiași stat membru; |
| --- | --- |

B.

întrucât prevalența, intensitatea circulației și durata circulației COVID-19 diferă foarte mult de la un stat membru la altul și de la o regiune la alta în cadrul aceluiași stat membru;

| C. | întrucât mai multe vaccinuri se află într-un stadiu avansat de testare, însă pentru niciunul nu s-a finalizat încă procedura de autorizare de către UE a introducerii sale pe piață; |
| --- | --- |

C.

întrucât mai multe vaccinuri se află într-un stadiu avansat de testare, însă pentru niciunul nu s-a finalizat încă procedura de autorizare de către UE a introducerii sale pe piață;

| D. | întrucât sezonul obișnuit al gripei va duce, cel mai probabil, la creșterea numărului persoanelor cu simptome ușoare care ar trebui testate; |
| --- | --- |

D.

întrucât sezonul obișnuit al gripei va duce, cel mai probabil, la creșterea numărului persoanelor cu simptome ușoare care ar trebui testate;

| E. | întrucât capacitatea de testare din unele state membre nu este încă suficientă; întrucât persoanele testate trebuie uneori să aștepte mai multe zile pentru a obține rezultatele testelor lor pentru COVID-19; întrucât acest lucru le afectează semnificativ capacitatea de a munci și de a călători; |
| --- | --- |

E.

întrucât capacitatea de testare din unele state membre nu este încă suficientă; întrucât persoanele testate trebuie uneori să aștepte mai multe zile pentru a obține rezultatele testelor lor pentru COVID-19; întrucât acest lucru le afectează semnificativ capacitatea de a munci și de a călători;

| F. | întrucât unele state membre refuză să recunoască testele COVID-19 efectuate în alt stat membru; întrucât această neîncredere complică în mare măsură viața populației; |
| --- | --- |

F.

întrucât unele state membre refuză să recunoască testele COVID-19 efectuate în alt stat membru; întrucât această neîncredere complică în mare măsură viața populației;

| G. | întrucât abordările diferite în ceea ce privește colectarea datelor referitoare la COVID-19 pe teritoriul UE îngreunează compararea datelor; |
| --- | --- |

G.

întrucât abordările diferite în ceea ce privește colectarea datelor referitoare la COVID-19 pe teritoriul UE îngreunează compararea datelor;

| H. | întrucât nu există încă o metodologie armonizată de colectare și evaluare a numărului de persoane infectate, nici o metodologie armonizată în ceea ce privește codurile de culori pentru COVID-19; întrucât din cauza acestei lipse de armonizare, datele privind persoanele infectate sunt deseori interpretate foarte diferit la nivelul statelor membre, ceea ce poate duce la discriminarea nejustificată a cetățenilor din alte state membre; |
| --- | --- |

H.

întrucât nu există încă o metodologie armonizată de colectare și evaluare a numărului de persoane infectate, nici o metodologie armonizată în ceea ce privește codurile de culori pentru COVID-19; întrucât din cauza acestei lipse de armonizare, datele privind persoanele infectate sunt deseori interpretate foarte diferit la nivelul statelor membre, ceea ce poate duce la discriminarea nejustificată a cetățenilor din alte state membre;

| I. | întrucât răspunsul UE la pandemia de COVID-19 a demonstrat, până în prezent, o lipsă de coordonare între statele membre și între acestea și instituțiile UE în ceea ce privește coordonarea măsurilor de sănătate publică, inclusiv restricționarea circulației persoanelor în interiorul frontierelor și peste hotare; |
| --- | --- |

I.

întrucât răspunsul UE la pandemia de COVID-19 a demonstrat, până în prezent, o lipsă de coordonare între statele membre și între acestea și instituțiile UE în ceea ce privește coordonarea măsurilor de sănătate publică, inclusiv restricționarea circulației persoanelor în interiorul frontierelor și peste hotare;

| J. | întrucât, odată cu recenta creștere a numărului noilor cazuri de COVID-19 în UE, statele membre au luat din nou măsuri diverse și necoordonate privind libera circulație a persoanelor care călătoresc dinspre alte țări ale UE și, în unele cazuri, și-au închis frontierele; întrucât fiecare stat membru și-a introdus propriile măsuri naționale, fără o coordonare la nivelul UE, printre care carantina obligatorie sau recomandată (fiind impuse perioade diferite de carantină), obligativitatea prezentării la sosire a unui rezultat negativ la testul de reacție de polimerizare în lanț (PCR), ale cărui perioade de valabilitate maxime variază, utilizarea unor formulare naționale diferite de localizare a călătorilor, aplicarea diferită a criteriilor pentru definirea zonelor de risc și cerințe diferite privind utilizarea măștilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât, odată cu recenta creștere a numărului noilor cazuri de COVID-19 în UE, statele membre au luat din nou măsuri diverse și necoordonate privind libera circulație a persoanelor care călătoresc dinspre alte țări ale UE și, în unele cazuri, și-au închis frontierele; întrucât fiecare stat membru și-a introdus propriile măsuri naționale, fără o coordonare la nivelul UE, printre care carantina obligatorie sau recomandată (fiind impuse perioade diferite de carantină), obligativitatea prezentării la sosire a unui rezultat negativ la testul de reacție de polimerizare în lanț (PCR), ale cărui perioade de valabilitate maxime variază, utilizarea unor formulare naționale diferite de localizare a călătorilor, aplicarea diferită a criteriilor pentru definirea zonelor de risc și cerințe diferite privind utilizarea măștilor;

| K. | întrucât mulți europeni au fost supuși unor norme diferite nu doar în funcție de naționalitatea sau locul lor de reședință, ci și de locul în care s-au deplasat; întrucât această lipsă de coordonare în perioada de vară a dus la controale și măsuri dezorganizate la frontiere, precum și în aeroporturi și gări feroviare; |
| --- | --- |

K.

întrucât mulți europeni au fost supuși unor norme diferite nu doar în funcție de naționalitatea sau locul lor de reședință, ci și de locul în care s-au deplasat; întrucât această lipsă de coordonare în perioada de vară a dus la controale și măsuri dezorganizate la frontiere, precum și în aeroporturi și gări feroviare;

| L. | întrucât criza COVID-19 a avut efecte majore asupra sănătății și, în multe cazuri, consecințe negative foarte grave asupra drepturilor fundamentale și asupra schimburilor economice, științifice, sociale, turistice și culturale; |
| --- | --- |

L.

întrucât criza COVID-19 a avut efecte majore asupra sănătății și, în multe cazuri, consecințe negative foarte grave asupra drepturilor fundamentale și asupra schimburilor economice, științifice, sociale, turistice și culturale;

| M. | întrucât furnizarea asistenței medicale este, mai presus de toate, o competență națională, însă sănătatea publică este o competență partajată între statele membre și Uniune; |
| --- | --- |

M.

întrucât furnizarea asistenței medicale este, mai presus de toate, o competență națională, însă sănătatea publică este o competență partajată între statele membre și Uniune;

| N. | întrucât Uniunea Europeană dispune încă de o marjă de manevră care i-ar permite să obțină rezultate mai bune în ceea ce privește politica în domeniul sănătății publice în parametrii existenți ai tratatelor; întrucât dispozițiile privind sănătatea publică din tratate sunt încă insuficient utilizate în ceea ce privește angajamentele la a căror îndeplinire ar putea contribui; întrucât, în acest context, trebuie reamintit apelul lansat de Parlament în rezoluția sa din 10 iulie 2020 de a se crea o uniune europeană a sănătății; |
| --- | --- |

N.

întrucât Uniunea Europeană dispune încă de o marjă de manevră care i-ar permite să obțină rezultate mai bune în ceea ce privește politica în domeniul sănătății publice în parametrii existenți ai tratatelor; întrucât dispozițiile privind sănătatea publică din tratate sunt încă insuficient utilizate în ceea ce privește angajamentele la a căror îndeplinire ar putea contribui; întrucât, în acest context, trebuie reamintit apelul lansat de Parlament în rezoluția sa din 10 iulie 2020 de a se crea o uniune europeană a sănătății;

| O. | întrucât amenințările transfrontaliere nu pot fi abordate decât împreună și necesită, prin urmare, cooperare și solidaritate în cadrul Uniunii și o abordare europeană comună; |
| --- | --- |

O.

întrucât amenințările transfrontaliere nu pot fi abordate decât împreună și necesită, prin urmare, cooperare și solidaritate în cadrul Uniunii și o abordare europeană comună;

| P. | întrucât de la începutul răspândirii pe scară mai largă a COVID-19 în UE, Parlamentul a solicitat în repetate rânduri Comisiei și statelor membre să adopte măsuri coordonate privind libera circulație a persoanelor, a mărfurilor și a serviciilor în cadrul pieței interne; întrucât libera circulație a persoanelor, a mărfurilor și a serviciilor sunt trei dintre pilonii esențiali ai celor patru libertăți pe care se bazează buna funcționare a pieței interne; |
| --- | --- |

P.

întrucât de la începutul răspândirii pe scară mai largă a COVID-19 în UE, Parlamentul a solicitat în repetate rânduri Comisiei și statelor membre să adopte măsuri coordonate privind libera circulație a persoanelor, a mărfurilor și a serviciilor în cadrul pieței interne; întrucât libera circulație a persoanelor, a mărfurilor și a serviciilor sunt trei dintre pilonii esențiali ai celor patru libertăți pe care se bazează buna funcționare a pieței interne;

| Q. | întrucât măsurile luate de statele membre, inclusiv reintroducerea controalelor la frontierele interne, afectează drepturile și libertățile cetățenilor consacrate în dreptul Uniunii; întrucât măsurile luate de statele membre sau de Uniune ar trebui să respecte întotdeauna drepturile fundamentale; întrucât aceste măsuri ar trebui să fie necesare, proporționale, temporare și cu un domeniu de aplicare limitat; |
| --- | --- |

Q.

întrucât măsurile luate de statele membre, inclusiv reintroducerea controalelor la frontierele interne, afectează drepturile și libertățile cetățenilor consacrate în dreptul Uniunii; întrucât măsurile luate de statele membre sau de Uniune ar trebui să respecte întotdeauna drepturile fundamentale; întrucât aceste măsuri ar trebui să fie necesare, proporționale, temporare și cu un domeniu de aplicare limitat;

| R. | întrucât solidaritatea între statele membre nu este o opțiune, ci constituie o obligație în temeiul tratatelor și una dintre valorile noastre europene; |
| --- | --- |

R.

întrucât solidaritatea între statele membre nu este o opțiune, ci constituie o obligație în temeiul tratatelor și una dintre valorile noastre europene;

| S. | întrucât restricțiile necoordonate privind libertatea de circulație a persoanelor în UE fragmentează puternic piața internă; |
| --- | --- |

S.

întrucât restricțiile necoordonate privind libertatea de circulație a persoanelor în UE fragmentează puternic piața internă;

| T. | întrucât Comisia a luat deja diverse inițiative pentru a îmbunătăți coordonarea, cum ar fi adoptarea de orientări, comunicări, scrisori administrative și o propunere de recomandare a Consiliului privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

T.

întrucât Comisia a luat deja diverse inițiative pentru a îmbunătăți coordonarea, cum ar fi adoptarea de orientări, comunicări, scrisori administrative și o propunere de recomandare a Consiliului privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19;

| U. | întrucât Consiliul ar trebui să susțină această recomandare și să stabilească măsurile necesare pentru a se asigura că statele membre își coordonează deciziile și acțiunile în încercarea de a opri sau limita răspândirea virusului; |
| --- | --- |

U.

întrucât Consiliul ar trebui să susțină această recomandare și să stabilească măsurile necesare pentru a se asigura că statele membre își coordonează deciziile și acțiunile în încercarea de a opri sau limita răspândirea virusului;

| V. | întrucât o revenire la un spațiu Schengen pe deplin funcțional este de cea mai mare importanță pentru a garanta principiul libertății de circulație și funcționarea pieței interne, acestea fiind două dintre principalele realizări ale integrării europene și constituind o condiție esențială pentru redresarea economică a UE după pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

V.

întrucât o revenire la un spațiu Schengen pe deplin funcțional este de cea mai mare importanță pentru a garanta principiul libertății de circulație și funcționarea pieței interne, acestea fiind două dintre principalele realizări ale integrării europene și constituind o condiție esențială pentru redresarea economică a UE după pandemia de COVID-19;

| W. | întrucât restricțiile de călătorie divergente i-au determinat pe mulți cetățeni să își anuleze zborurile, care nu le-au fost încă rambursate; |
| --- | --- |

W.

întrucât restricțiile de călătorie divergente i-au determinat pe mulți cetățeni să își anuleze zborurile, care nu le-au fost încă rambursate;

| X. | întrucât Parlamentul, în calitate de colegiuitor și de unică instituție aleasă în mod direct de către cetățenii UE, trebuie să fie inclus ca parte integrantă și esențială în toate discuțiile privind coordonarea UE pentru soluționarea acestei crize sanitare; |
| --- | --- |

X.

întrucât Parlamentul, în calitate de colegiuitor și de unică instituție aleasă în mod direct de către cetățenii UE, trebuie să fie inclus ca parte integrantă și esențială în toate discuțiile privind coordonarea UE pentru soluționarea acestei crize sanitare;

| Y. | întrucât se pare că statele membre nu au tras învățăminte de pe urma primei faze a crizei; întrucât nu există o politică europeană comună în domeniul sănătății, ci numai o multitudine de politici naționale; |
| --- | --- |

Y.

întrucât se pare că statele membre nu au tras învățăminte de pe urma primei faze a crizei; întrucât nu există o politică europeană comună în domeniul sănătății, ci numai o multitudine de politici naționale;

| Z. | întrucât UE trebuie să planifice în perspectivă pentru a face față posibilei continuări a pandemiei de COVID-19 și/sau unor alte posibile crize similare, |
| --- | --- |

Z.

întrucât UE trebuie să planifice în perspectivă pentru a face față posibilei continuări a pandemiei de COVID-19 și/sau unor alte posibile crize similare,

| 1. | își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul epidemiei de COVID-19 și la consecințele sale pe termen lung asupra stării de bine a oamenilor din întreaga lume, în special a celor mai vulnerabile categorii de persoane și a persoanelor aflate în situații vulnerabile, cum ar fi persoanele în vârstă și cele care au deja o stare de sănătate precară; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă îngrijorarea cu privire la creșterea numărului de cazuri de COVID-19 în mai multe state membre din luna iunie încoace și subliniază necesitatea unei gestionări sanitare comune și coordonate pentru a combate această pandemie în mod eficace; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că este important ca cetățenilor să li se ofere asigurări cu privire la coerența măsurilor luate de diferite state membre, creând astfel condițiile necesare pentru a convinge cetățenii să respecte aceste măsuri; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că libertatea de circulație a cetățenilor Uniunii este un drept fundamental consacrat în tratatele UE și în Carta drepturilor fundamentale a UE; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că acest drept poate fi restricționat doar din motive de interes public limitate și specifice, și anume protecția ordinii publice și a siguranței publice; insistă asupra faptului că aceste restricții ar trebui aplicate respectând Codul Frontierelor Schengen și principiile generale ale dreptului UE, în special proporționalitatea și nediscriminarea; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că controalele la frontierele interne reprezintă o măsură de ultimă instanță și reamintește că statele membre ar trebui să verifice dacă alte măsuri pot fi la fel de potrivite sau mai potrivite pentru atingerea aceluiași obiectiv; îndeamnă statele membre să recunoască posibilitatea de a impune controale medicale minime și/sau controale proporționale de către poliție ca o alternativă mai bună la introducerea controalelor la frontierele interne și să adopte doar măsuri strict necesare, coordonate și proporționale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că este esențial ca frontierele interne ale UE să rămână deschise pentru bunuri și servicii în UE și în Spațiul Economic European, întrucât închiderea frontierelor interne ar putea avea efecte negative asupra pieței interne; subliniază că este esențial să se demonstreze un angajament față de adoptarea de măsuri comune care să restabilească încrederea între statele membre pentru a relua libera circulație a bunurilor și a serviciilor în cadrul pieței interne; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își reiterează apelul urgent adresat Comisiei și statelor membre de a desfășura o cooperare specifică, structurată și eficace în acest context, cu scopul de a defini și anticipa nevoia de măsuri comune; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) continuă să sublinieze disparitățile dintre statele membre în ceea ce privește colectarea și raportarea datelor; deplânge faptul că această lipsă de armonizare ne împiedică să avem o imagine clară și completă asupra răspândirii virusului în Europa în orice moment; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că ECDC desfășoară o activitate neprețuită și ar trebui să primească imediat mai multe resurse, inclusiv mai mulți angajați permanenți, pentru a-și continua activitatea privind COVID-19, putându-și totodată continua și reîncepe activitatea cu privire la alte boli; invită Comisia să propună un mandat revizuit pentru ECDC, care să prevadă o majorare semnificativă a bugetului pe termen lung, a efectivului de personal și a competențelor Centrului, pentru a-i permite să asigure în permanență protecția sănătății publice la standarde de calitate agreate la nivel mondial, inclusiv în timpul epidemiilor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | constată că fiecare stat membru a urmat recomandările propriului său consiliu științific, cu o coordonare limitată cu celelalte state membre sau cu Comisia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că ECDC ar trebui să fie în măsură să evalueze adecvat și efectiv riscul de răspândire a virusului și să publice o hartă actualizată săptămânal a riscurilor pe baza unui cod de culori comun, stabilit în funcție de informațiile colectate și furnizate de statele membre; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sprijină codul de culori propus de Comisie în recenta sa propunere de recomandare a Consiliului; consideră că clasificarea propusă (verde, portocaliu, roșu și gri) va facilita deplasările în interiorul UE și le va oferi cetățenilor informații mai transparente; |
| --- | --- |

13.

| 14. | îndeamnă, prin urmare, Consiliul să adopte și să pună în aplicare rapid propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19; insistă asupra faptului că un astfel de cadru comun este esențial pentru a evita orice perturbare a pieței interne, nu în ultimul rând prin stabilirea unor norme clare pentru călătorii care îndeplinesc funcții esențiale, de exemplu lucrătorii din domeniul transporturilor, furnizorii de servicii transfrontaliere, cum ar fi serviciile de asistență medicală și de îngrijire a persoanelor în vârstă, și lucrătorii sezonieri; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că metodologia și criteriile comune adoptate și hărțile elaborate de ECDC ar trebui să faciliteze o abordare coordonată a proceselor decizionale proprii ale statelor membre și să garanteze că orice decizie luată de statele membre este consecventă și bine coordonată; |
| --- | --- |

15.

| 16. | recunoaște importanța ratelor de incidență cumulative și a ratelor de teste cu rezultat pozitiv pentru a evalua răspândirea virusului, dar consideră că ar trebui luate în considerare și alte criterii, cum ar fi ratele de spitalizare și ratele de ocupare în unitățile de terapie intensivă; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia să promoveze o metodologie comună de colectare a datelor în domeniul sănătății și de numărare și raportare a numărului de decese; |
| --- | --- |

17.

| 18. | îndeamnă statele membre să adopte aceeași definiție pentru cazul cu rezultat pozitiv de infectare cu coronavirus, pentru decesul cauzat de COVID-19 și pentru însănătoșirea după infecție; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că definițiile, criteriile de sănătate și metodologiile comune le vor permite statelor membre și Comisiei să efectueze o analiză comună a riscului epidemiologic la nivelul UE; |
| --- | --- |

19.

| 20. | salută călduros abordarea regională propusă de Comisie; consideră că cartografierea riscurilor realizată de ECDC ar trebui efectuată la nivel regional și nu doar la nivel național; invită, prin urmare, statele membre să transmită ECDC datele colectate de autoritățile publice regionale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește că ECDC a recomandat ca statele membre să urmeze măsuri minime de referință pentru a evita răspândirea virusului, cum ar fi măsurile de igienă, distanțarea fizică și limitarea întrunirilor de persoane, utilizarea măștilor de protecție în anumite contexte, aranjamentele de muncă de la distanță, testările extensive, izolarea cazurilor, carantina persoanelor care s-au aflat în contact apropiat cu persoanele infectate și protejarea categoriilor de populație vulnerabile; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită statele membre să respecte recomandările ECDC de mai sus și să definească un cadru comun de măsuri în materie de sănătate, pe care autoritățile publice din zonele afectate să le adopte pentru a stopa răspândirea pandemiei; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ia act de faptul că autoritățile publice ar trebui să ia în considerare și să aplice în comun măsuri suplimentare în cazul în care rata de transmitere a virusului crește, inclusiv intervenții pentru a limita deplasările populației, a reduce numărul de contacte per persoană și a interzice întrunirile de masă, acordând o atenție deosebită zonelor cu risc ridicat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că un astfel de cadru ar consolida încrederea reciprocă între statele membre și între zonele afectate și ar evita măsurile restrictive ca reacție; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că economia și viețile de zi cu zi ale persoanelor care locuiesc în regiunile transfrontaliere au fost afectate negativ de închiderea frontierelor și că mai multe state membre au introdus excepții și adaptări speciale ale normelor pentru aceste regiuni; invită, prin urmare, statele membre să acorde o atenție deosebită caracteristicilor regiunilor transfrontaliere, în care naveta transfrontalieră este comună, și să insiste asupra necesității de a coopera la nivel local și regional în astfel de zone, de a institui în comun mecanisme în domeniul sănătății pentru a coordona și schimba informații în timp real și de a introduce așa-numitele culoare verzi pentru lucrătorii esențiali; |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită adoptarea și punerea în aplicare a unei strategii comune de testare, în cadrul căreia rezultatele testelor să fie recunoscute în toate statele membre și să fie asigurate capacități adecvate de testare pentru a garanta că toate persoanele care au nevoie să fie testate pot face acest lucru fără să existe un timp de așteptare disproporționat de lung; consideră că testarea necesară pentru efectuarea unei călătorii, atunci când se solicită acest lucru, ar trebui efectuată, de preferință, în țara de origine; de asemenea, consideră că statele membre și Comisia ar trebui să întocmească o listă a autorităților autorizate să emită atestate ale efectuării testului în acest scop, pentru a preveni abuzurile; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită Comisiei și ECDC să evalueze posibilitatea de a utiliza teste de 15 minute fiabile și ieftine; |
| --- | --- |

27.

| 28. | reamintește că majoritatea statelor membre au dezvoltat aplicații de urmărire a infectării cu COVID-19 care utilizează aceeași arhitectură descentralizată; se așteaptă ca aceste aplicații să devină interoperabile la nivelul UE până în luna octombrie, astfel încât să permită o urmărire a contactelor în contextul COVID-19 în întreaga UE; îndeamnă Comisia și statele membre să încurajeze în continuare cetățenii să utilizeze aceste aplicații, respectând în același timp pe deplin Regulamentul general privind protecția datelor; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită statele membre și Comisia ca, luând în considerare avizul ECDC, să convină asupra unei perioade comune de carantină în ceea ce privește călătoriile esențiale și neesențiale în interiorul UE, precum și călătoriile esențiale și neesențiale în UE din țări terțe; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită statele membre să adopte un protocol comun pentru monitorizarea pacienților asimptomatici și să ia măsuri privind izolarea pacienților care au avut un rezultat pozitiv de infectare cu COVID-19 și măsuri pentru izolarea persoanelor care au intrat în contact cu pacienții respectivi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | salută utilizarea de către cetățeni a formularelor de localizare a pasagerilor; consideră că ar trebui să se utilizeze cu prioritate o versiune digitală armonizată a formularului de informații pentru localizarea pasagerilor cu scopul de a simplifica prelucrarea datelor și că acest formular ar trebui furnizat în format analogic pentru a garanta accesul tuturor europenilor; invită Comisia să elaboreze un formular armonizat pentru localizarea pasagerilor cu scopul de a genera încredere într-un sistem de monitorizare la nivelul UE; |
| --- | --- |

31.

| 32. | insistă că orice măsură care limitează protecția vieții private și a datelor cu caracter personal trebuie să fie conformă legii, să fie eficace în diminuarea riscurilor vitale și a celor pentru sănătatea publică, să fie strict proporțională și utilizată exclusiv în scopuri legate de sănătatea publică și să aibă limite temporale stricte; subliniază că inițiativele de urgență nu trebuie să conducă la o supraveghere în masă după criză și solicită garanții în acest sens; |
| --- | --- |

32.

| 33. | insistă asupra faptului că formularul pentru localizarea pasagerilor și utilizarea acestuia trebuie să fie pe deplin compatibile cu normele de protecție a datelor, în special cu integritatea și confidențialitatea; insistă asupra faptului că datele înregistrate trebuie utilizate doar pentru depistarea COVID-19 și nu în alte scopuri, în conformitate cu principiul limitării scopului; îndeamnă statele membre să actualizeze legislația relevantă în consecință; |
| --- | --- |

33.

| 34. | își reiterează apelul adresat Comisiei în rezoluția privind strategia UE în materie de sănătate publică în urma pandemiei de COVID-19 de a propune crearea unui mecanism european de răspuns în domeniul sănătății pentru a răspunde tuturor tipurilor de crize sanitare, pentru a consolida coordonarea operațională la nivelul UE și pentru a monitoriza constituirea și utilizarea rezervei strategice de medicamente și echipamente medicale și a asigura buna sa funcționare; consideră că acest mecanism ar trebui să oficializeze metodele de lucru stabilite în timpul crizei sanitare provocate de COVID-19, pe baza măsurilor prevăzute în Directiva privind asistența medicală transfrontalieră, în Decizia privind amenințările transfrontaliere la adresa sănătății (10) și în mecanismul de protecție civilă al Uniunii; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită înființarea în cadrul mecanismului european de răspuns în materie de sănătate a unui grup operativ pentru COVID-19 care să fie condus de Comisie; consideră că fiecare stat membru ar trebui să fie reprezentat în cadrul acestui grup operativ și să desemneze un punct de contact din partea organelor executive naționale; propune ca principalul obiectiv al acestui grup operativ să fie acela de a difuza în mod regulat recomandările transmise la nivel european și național; consideră că Parlamentul ar trebui să dispună de un mandat permanent de evaluare pentru a evalua activitatea acestui grup operativ; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reamintește că informarea clară, în timp util și cuprinzătoare a publicului este esențială pentru a limita impactul oricărei restricții a liberei circulații și pentru a asigura previzibilitatea, securitatea juridică și respectarea măsurilor de către cetățeni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază importanța unor informații clare, accesibile și ușor de înțeles cu privire la numărul infecțiilor, la sistemele de sănătate, la măsurile în vigoare și la restricțiile de călătorie la nivel european, național, regional și local; accentuează că aceste informații esențiale trebuie să fie disponibile în toate limbile oficiale și în limbile utilizate de părți semnificative ale populației, pentru a include persoanele care provin dintr-un context de migrație; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că toate informațiile trebuie să fie ușor de înțeles pentru întreaga populație, inclusiv pentru persoanele cu un nivel scăzut de instruire, prin includerea în informațiile publice a unor culori clare, armonizate și a unor simboluri ușor de înțeles, și subliniază că aceste informații ar trebui furnizate și în format analogic, în locuri adecvate, pentru a include persoanele fără acces sau cu acces limitat la internet; |
| --- | --- |

38.

| 39. | solicită companiilor aeriene să ofere cât mai curând posibil rambursări pasagerilor cărora li s-au anulat zborurile din cauza pandemiei și să își îndeplinească obligațiile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 261/2004; cere Comisiei să investigheze încălcările drepturilor pasagerilor pe durata pandemiei; |
| --- | --- |

39.

| 40. | reamintește că, în timpul pandemiei de COVID-19, mai multe sectoare de importanță critică, precum sectorul alimentar, cel farmaceutic și cel al sănătății, și lanțurile de aprovizionare ale acestora s-au confruntat cu perturbări masive; |
| --- | --- |

40.

| 41. | insistă asupra necesității de a asigura o piață internă eficientă, rezilientă și orientată spre viitor, în cadrul căreia produsele și serviciile pentru cetățeni să fie livrate în continuare în întreaga UE și să fie puse la dispoziția tuturor cetățenilor; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia ca, împreună cu statele membre, să efectueze o analiză cuprinzătoare și transsectorială a economiilor din UE, pentru a înțelege amploarea impactului resimțit în timpul pandemiei de COVID-19 și a evalua cât de mari sunt perturbările din lanțurile valorice transfrontaliere; consideră că aceasta constituie o bază esențială de informații care îi va permite Comisiei să emită recomandări actualizate și să determine care sunt principalele politici care vor consolida o redresare colectivă pe termen lung în cadrul pieței unice, care nu va lăsa pe nimeni în urmă; |
| --- | --- |

42.

| 43. | reiterează că este esențial pentru viața cotidiană a oamenilor ca distribuirea bunurilor de bază cum ar fi alimentele, dispozitivele medicale sau echipamentele de protecție să funcționeze în permanență în întreaga UE; invită Comisia să prezinte o propunere de directivă actualizată privind infrastructura critică pentru a asigura libera circulație continuă a bunurilor și serviciilor de bază pe piața internă pe timp de criză, cum ar fi o pandemie; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră că, în acest sens, ar trebui elaborată o strategie cuprinzătoare pentru a garanta libera circulație a mărfurilor în orice moment și pentru a evita măsurile restrictive unilaterale, luând în același timp în considerare siguranța publică și măsurile de sănătate publică, precum și pentru a încuraja redresarea economică cu scopul de a consolida reziliența pieței interne și de a se pregăti pentru o nouă criză; |
| --- | --- |

44.

| 45. | sprijină ferm apelul adresat de Comisie statelor membre de a se abține de la luarea unor măsuri naționale care interzic exporturile între țările UE de echipamente individuale de protecție sau de alte instrumente medicale sau produse farmaceutice importante; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că este important ca statele membre să poată pune în comun resursele, inclusiv capacitățile de producție, pentru a asigura că cererea din ce în ce mai mare de echipamente de protecție personală, de ventilatoare și de alte echipamente medicale, de materiale de laborator și de produse de igienizare poate fi satisfăcută în interiorul UE, ceea ce ar contribui și la consolidarea rezervelor din stocul strategic rescEU; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită statele membre să apeleze la actualul cadru legislativ în materie de achiziții publice pentru a fructifica la maximum potențialul dispozițiilor existențe privind flexibilitatea pentru achiziții publice mai simple, mai rapide și mai flexibile, și subliniază importanța achizițiilor comune de medicamente, echipamente medicale și echipamente individuale de protecție pentru a asigura disponibilitatea acestora în toate regiunile, inclusiv în zonele rurale și periferice și în zonele ultraperiferice; |
| --- | --- |

47.

| 48. | reamintește că criza provocată de COVID-19 a evidențiat deficiențe în ceea ce privește protecția consumatorilor din cauza proliferării înșelăciunilor și a produselor nesigure, în special în mediul online; subliniază necesitatea de a aborda aceste deficiențe și de a garanta că piața unică digitală este justă și sigură pentru toată lumea prin intermediul viitorului act legislativ privind serviciile digitale, forțând platformele online să ia măsuri adecvate împotriva acestor produse; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază că consumatorii trebuie să fie bine informați cu privire la drepturile lor și la opțiunile pe care le au atunci când achiziționează bunuri sau servicii, în special în perioade de criză; îndeamnă Comisia și statele membre să ia măsuri pentru a comunica informații fiabile și adecvate, care să fie ușor de accesat pentru consumatorii din întreaga Uniune; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită statele membre și Comisia să aplice pe deplin cât mai rapid posibil măsurile prevăzute în Next Generation EU, făcând procedurile naționale necesare cât mai simple și lipsite de birocrație pentru a garanta că redresarea economică a UE este eficace în ceea ce privește abordarea celei mai profunde crize cu care s-a confruntat UE în ultima vreme; subliniază că criza provocată de COVID-19 nu ar trebui utilizată ca pretext pentru a amâna, a încetini ritmul pentru punerea în aplicare a mai multor standarde privind produsele și industria sau pentru a abandona acest proces, inclusiv în cazul celor destinate să promoveze durabilitatea, ci ar trebui considerată ca o oportunitate de a îmbunătăți piața unică astfel încât să promoveze producția și consumul durabile; |
| --- | --- |

50.

| 51. | consideră că revenirea la un spațiu Schengen pe deplin funcțional este deosebit de importantă și invită de urgență statele membre să discute, împreună cu Parlamentul, Consiliul și Comisia, un plan de redresare a spațiului Schengen, care să includă modalitățile și mijloacele de a reveni la un spațiu Schengen pe deplin funcțional, fără controale la frontierele interne, precum și planuri de urgență, cât mai rapid posibil, pentru a evita ca controalele temporare la frontierele interne să devină semi-permanente pe termen mediu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită statele membre să își intensifice eforturile pentru a finaliza integrarea tuturor statelor membre în spațiul Schengen și solicită ca în întreaga Uniune să se aplice în mod egal măsuri coordonate și armonizate și care să aducă beneficii egale tuturor cetățenilor care își au reședința în spațiul Schengen; |
| --- | --- |

52.

| 53. | reamintește că au fost introduse restricții temporare de călătorie care se aplică tuturor călătoriilor neesențiale din țările terțe către spațiul Schengen; subliniază că toate deciziile privind refuzul intrării la frontierele externe trebuie să fie în conformitate cu dispozițiile Codului frontierelor Schengen, inclusiv să respecte drepturile fundamentale, în special astfel cum se prevede la articolul 4; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită Comisia și autoritățile naționale să monitorizeze în mod proactiv piața în timpul crizei și după criză, pentru a preveni efectele negative asupra consumatorilor legate de pandemia de COVID-19 și pentru a ajuta consumatorii să își exercite drepturile care decurg din legislația UE; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază că orice măsură restrictivă impusă de autoritățile naționale ca urmare a pandemiei de COVID-19 ar trebui să fie, prin definiție, limitată în timp, deoarece singura sa justificare este aceea de a combate pandemia; se așteptă din partea Comisiei să vegheze atent asupra faptului ca măsurile temporare să nu devină bariere nejustificate, pe termen lung, în calea liberei circulații a mărfurilor, serviciilor și persoanelor în cadrul pieței interne; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită Comisia să elaboreze o strategie pentru o „Europă rezilientă”, care să constea într-o hartă a evaluării riscurilor și în opțiuni de bună gestionare și investiții în sistemele de sănătate și în capacitatea de reacție la nivelul UE în caz de pandemie, inclusiv în lanțuri de aprovizionare reziliente în UE, asigurând astfel producția de produse esențiale, precum principii active farmaceutice, medicamente și echipamente medicale; |
| --- | --- |

56.

| 57. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  JO L 77, 23.3.2016, p. 1.

(2)  JO L 158, 30.4.2004, p. 77.

(3)  JO C 86 I , 16.3.2020, p. 1.

(4)  JO C 102 I , 30.3.2020, p. 12.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0054.

(6)  JO C 169, 15.5.2020, p. 30.

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0175.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0205.

(9)  JO L 46, 17.2.2004, p. 1.

(10)  JO L 293, 5.11.2013, p. 1.

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/167 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/167

---

P9_TA(2020)0241

Importanța infrastructurii urbane și ecologice – Anul european al orașelor mai verzi 2022

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la Anul european al orașelor mai verzi 2022 (2019/2805(RSP))

(2021/C 385/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (1),

| — | având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (2),

| — | având în vedere Directiva 2007/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 privind evaluarea și gestionarea riscurilor de inundații (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2007/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 privind evaluarea și gestionarea riscurilor de inundații (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2013 referitoare la infrastructurile ecologice – valorificarea capitalului natural al Europei (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2013 referitoare la infrastructurile ecologice – valorificarea capitalului natural al Europei (4),

| — | având în vedere Al șaptelea program de acțiune pentru mediu, |
| --- | --- |

—

având în vedere Al șaptelea program de acțiune pentru mediu,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor intitulată „Asigurarea noastră de viață, capitalul nostru natural: o strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020” (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor intitulată „Asigurarea noastră de viață, capitalul nostru natural: o strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020” (COM(2011)0244),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380),

| — | având în vedere Strategia UE privind infrastructurile ecologice (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE privind infrastructurile ecologice (5),

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 24 mai 2019 privind analiza progreselor realizate în punerea în aplicare a Strategiei UE privind infrastructurile ecologice (COM(2019)0236) |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 24 mai 2019 privind analiza progreselor realizate în punerea în aplicare a Strategiei UE privind infrastructurile ecologice (COM(2019)0236)

| — | având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 6 mai 2013 intitulată „Infrastructurile ecologice – Valorificarea capitalului natural al Europei” (COM(2013)0249), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 6 mai 2013 intitulată „Infrastructurile ecologice – Valorificarea capitalului natural al Europei” (COM(2013)0249),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 8 octombrie 2013 privind comunicarea Comisiei intitulată „Infrastructurile ecologice – Valorificarea capitalului natural al Europei” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 8 octombrie 2013 privind comunicarea Comisiei intitulată „Infrastructurile ecologice – Valorificarea capitalului natural al Europei” (6),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 octombrie 2013 privind comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Infrastructurile ecologice – Valorificarea capitalului natural al Europei” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 octombrie 2013 privind comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Infrastructurile ecologice – Valorificarea capitalului natural al Europei” (7),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei la 19 septembrie 2013 referitoare la dezvoltarea unei politici a UE privind infrastructurile verzi (O-000094/2013 – B7-0525/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei la 19 septembrie 2013 referitoare la dezvoltarea unei politici a UE privind infrastructurile verzi (O-000094/2013 – B7-0525/2013),

| — | având în vedere Convenția de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu,

| — | având în vedere premiul „Capitala europeană verde” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere premiul „Capitala europeană verde” (8),

| — | având în vedere Convenția primarilor privind clima și energia (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția primarilor privind clima și energia (9),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind importanța infrastructurii urbane verzi – Anul european al orașelor mai verzi 2022 (O-000039/2020 – B9-0014/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind importanța infrastructurii urbane verzi – Anul european al orașelor mai verzi 2022 (O-000039/2020 – B9-0014/2020),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât prin infrastructura ecologică se înțelege o rețea planificată strategic de zone naturale și seminaturale care include caracteristici de mediu concepute și gestionate astfel încât să furnizeze o gamă largă de servicii ecosistemice și care înglobează spații verzi (sau albastre dacă sunt vizate ecosistemele acvatice) și alte elemente fizice care intră în componența zonelor terestre (inclusiv de coastă) și marine atât în medii rurale, cât și urbane; |
| --- | --- |

A.

întrucât prin infrastructura ecologică se înțelege o rețea planificată strategic de zone naturale și seminaturale care include caracteristici de mediu concepute și gestionate astfel încât să furnizeze o gamă largă de servicii ecosistemice și care înglobează spații verzi (sau albastre dacă sunt vizate ecosistemele acvatice) și alte elemente fizice care intră în componența zonelor terestre (inclusiv de coastă) și marine atât în medii rurale, cât și urbane;

| B. | întrucât 72 % din populația Uniunii Europene trăiește în orașe și suburbii, iar ponderea populației urbane continuă să crească și ar putea ajunge la 80 % în 2020 (10); întrucât aceste cifre arată că orașele verzi sunt mai importante ca oricând pentru a face față provocărilor majore cu care se confruntă planeta noastră și că ele au un potențial tot mai mare ca puncte de convergență esențiale atât pentru punerea în aplicare a agendelor globale, cât și pentru implicarea cetățenilor în luarea deciziilor politice; |
| --- | --- |

B.

întrucât 72 % din populația Uniunii Europene trăiește în orașe și suburbii, iar ponderea populației urbane continuă să crească și ar putea ajunge la 80 % în 2020 (10); întrucât aceste cifre arată că orașele verzi sunt mai importante ca oricând pentru a face față provocărilor majore cu care se confruntă planeta noastră și că ele au un potențial tot mai mare ca puncte de convergență esențiale atât pentru punerea în aplicare a agendelor globale, cât și pentru implicarea cetățenilor în luarea deciziilor politice;

| C. | întrucât orașele se confruntă cu o serie de provocări, de la impactul schimbărilor climatice asupra sănătății locuitorilor la probleme de mediu, și întrucât infrastructura ecologică are un potențial imens de a oferi soluții ecologice, economice și sociale bazate pe natură la multe dintre aceste probleme care sunt, în general, rentabile și sustenabile și creează locuri de muncă; |
| --- | --- |

C.

întrucât orașele se confruntă cu o serie de provocări, de la impactul schimbărilor climatice asupra sănătății locuitorilor la probleme de mediu, și întrucât infrastructura ecologică are un potențial imens de a oferi soluții ecologice, economice și sociale bazate pe natură la multe dintre aceste probleme care sunt, în general, rentabile și sustenabile și creează locuri de muncă;

| D. | întrucât este important să se crească gradul de sensibilizare privind infrastructura ecologică și numeroasele sale efecte pozitive asupra ecosistemelor și serviciilor furnizate de acestea populațiilor, pentru a promova mai eficient soluțiile bazate pe natură în amenajarea spațială și a teritoriului, precum și la crearea și regenerarea spațiilor verzi, cu scopul de a accelera o trecere de la standardul infrastructurilor gri la cele ecologice în planificarea urbană și dezvoltarea teritorială și pentru a le permite orașelor să se adapteze mai bine la efectele negative ale schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

D.

întrucât este important să se crească gradul de sensibilizare privind infrastructura ecologică și numeroasele sale efecte pozitive asupra ecosistemelor și serviciilor furnizate de acestea populațiilor, pentru a promova mai eficient soluțiile bazate pe natură în amenajarea spațială și a teritoriului, precum și la crearea și regenerarea spațiilor verzi, cu scopul de a accelera o trecere de la standardul infrastructurilor gri la cele ecologice în planificarea urbană și dezvoltarea teritorială și pentru a le permite orașelor să se adapteze mai bine la efectele negative ale schimbărilor climatice;

| E. | întrucât infrastructura ecologică oferă servicii ecosistemice esențiale pentru bunăstarea noastră, pentru producția urbană de alimente, pentru circulația și reținerea apei, creșterea gradului de infiltrare și reducerea poluării prin procese naturale, reglarea temperaturii ambientale, susținerea biodiversității (inclusiv a polenizatorilor), îmbunătățirea ciclurilor substanțelor nutritive, înfrumusețarea zonelor rezidențiale, facilitarea practicării de sporturi de către locuitori și îmbunătățirea stării de bine a locuitorilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât infrastructura ecologică oferă servicii ecosistemice esențiale pentru bunăstarea noastră, pentru producția urbană de alimente, pentru circulația și reținerea apei, creșterea gradului de infiltrare și reducerea poluării prin procese naturale, reglarea temperaturii ambientale, susținerea biodiversității (inclusiv a polenizatorilor), îmbunătățirea ciclurilor substanțelor nutritive, înfrumusețarea zonelor rezidențiale, facilitarea practicării de sporturi de către locuitori și îmbunătățirea stării de bine a locuitorilor;

| F. | întrucât infrastructura ecologică contribuie la dezvoltarea rețelelor Natura 2000 în zonele urbane, îmbunătățind conectivitatea dintre coridoarele ecologice verzi și albastre, ameliorând conservarea speciilor și a habitatelor care sunt esențiale pentru ecosistem și contribuind la menținerea furnizării de servicii ecosistemice în zonele urbane; întrucât beneficiile anuale ale serviciilor ecosistemice furnizate de rețeaua Natura 2000 au fost estimate la 300 de miliarde EUR în întreaga UE, în condițiile în care beneficiile infrastructurii ecologice sunt cu mult mai valoroase; |
| --- | --- |

F.

întrucât infrastructura ecologică contribuie la dezvoltarea rețelelor Natura 2000 în zonele urbane, îmbunătățind conectivitatea dintre coridoarele ecologice verzi și albastre, ameliorând conservarea speciilor și a habitatelor care sunt esențiale pentru ecosistem și contribuind la menținerea furnizării de servicii ecosistemice în zonele urbane; întrucât beneficiile anuale ale serviciilor ecosistemice furnizate de rețeaua Natura 2000 au fost estimate la 300 de miliarde EUR în întreaga UE, în condițiile în care beneficiile infrastructurii ecologice sunt cu mult mai valoroase;

| G. | întrucât „înverzirea” orașelor este un proces care nu se limitează doar la implementarea unor inițiative pentru extinderea spațiilor verzi din orașe, dată fiind importanța aerului, apei, solului curate și a unui peisaj urban care să promoveze biodiversitatea pentru a asigura sustenabilitatea spațiilor verzi; |
| --- | --- |

G.

întrucât „înverzirea” orașelor este un proces care nu se limitează doar la implementarea unor inițiative pentru extinderea spațiilor verzi din orașe, dată fiind importanța aerului, apei, solului curate și a unui peisaj urban care să promoveze biodiversitatea pentru a asigura sustenabilitatea spațiilor verzi;

| H. | întrucât infrastructura ecologică este o parte esențială a Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020 și a Strategiei în domeniul biodiversității pentru 2030; |
| --- | --- |

H.

întrucât infrastructura ecologică este o parte esențială a Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020 și a Strategiei în domeniul biodiversității pentru 2030;

| I. | întrucât infrastructura ecologică contribuie la atenuarea schimbărilor climatice, deoarece crește reziliența ecosistemelor în fața schimbărilor climatice și ajută, totodată, să se reducă volumul de CO2 din atmosferă prin sechestrarea directă a carbonului, în special în turbării, oceane și păduri; întrucât ajută, de asemenea, la reducerea cantității de apă și apă reziduală pompată și tratată și a cererii de energie aferente și la scăderea consumului de energie și a emisiilor generate de clădiri, datorită „clădirilor inteligente”, care integrează elemente ecologice, spre exemplu acoperișuri și pereți, dar și noi materiale care sporesc eficiența utilizării resurselor; întrucât infrastructura ecologică contribuie și la reducerea cererii de energie și a poluării cauzate de transporturi, deoarece facilitează recurgerea la moduri de transport alternative curate, cum ar fi mersul cu bicicleta sau pe jos și transportul public curat, inclusiv transportul pe apă; |
| --- | --- |

I.

întrucât infrastructura ecologică contribuie la atenuarea schimbărilor climatice, deoarece crește reziliența ecosistemelor în fața schimbărilor climatice și ajută, totodată, să se reducă volumul de CO2 din atmosferă prin sechestrarea directă a carbonului, în special în turbării, oceane și păduri; întrucât ajută, de asemenea, la reducerea cantității de apă și apă reziduală pompată și tratată și a cererii de energie aferente și la scăderea consumului de energie și a emisiilor generate de clădiri, datorită „clădirilor inteligente”, care integrează elemente ecologice, spre exemplu acoperișuri și pereți, dar și noi materiale care sporesc eficiența utilizării resurselor; întrucât infrastructura ecologică contribuie și la reducerea cererii de energie și a poluării cauzate de transporturi, deoarece facilitează recurgerea la moduri de transport alternative curate, cum ar fi mersul cu bicicleta sau pe jos și transportul public curat, inclusiv transportul pe apă;

| J. | întrucât infrastructura ecologică contribuie la adaptarea la schimbările climatice prin protejarea capitalului natural, conservarea habitatelor naturale și a speciilor, îmbunătățirea stării ecologice, gestionarea corpurilor de apă și siguranța alimentară; întrucât dezvoltarea sa este una dintre cele mai eficace măsuri de adaptare la schimbările climatice care pot fi luate în orașe, deoarece atenuează impactul negativ al schimbărilor climatice și al fenomenelor meteorologice extreme tot mai frecvente, cum ar fi valurile de căldură, incendiile forestiere, ploile extreme, inundațiile și seceta, atenuează efectele temperaturilor extreme și îmbunătățește calitatea vieții locuitorilor din UE care trăiesc în zone urbane; |
| --- | --- |

J.

întrucât infrastructura ecologică contribuie la adaptarea la schimbările climatice prin protejarea capitalului natural, conservarea habitatelor naturale și a speciilor, îmbunătățirea stării ecologice, gestionarea corpurilor de apă și siguranța alimentară; întrucât dezvoltarea sa este una dintre cele mai eficace măsuri de adaptare la schimbările climatice care pot fi luate în orașe, deoarece atenuează impactul negativ al schimbărilor climatice și al fenomenelor meteorologice extreme tot mai frecvente, cum ar fi valurile de căldură, incendiile forestiere, ploile extreme, inundațiile și seceta, atenuează efectele temperaturilor extreme și îmbunătățește calitatea vieții locuitorilor din UE care trăiesc în zone urbane;

| K. | întrucât peste 22 % din speciile europene sunt în prezent amenințate cu dispariția, potrivit listei roșii a speciilor periclitate a IUCN; întrucât „înverzirea” orașelor contribuie la promovarea biodiversității și poate juca un rol important în atenuarea crizei biodiversității; întrucât promovarea biodiversității în orașe poate aduce beneficii conexe prin creșterea rezilienței ecosistemelor și prin amplificarea potențialului de sechestrare a carbonului; |
| --- | --- |

K.

întrucât peste 22 % din speciile europene sunt în prezent amenințate cu dispariția, potrivit listei roșii a speciilor periclitate a IUCN; întrucât „înverzirea” orașelor contribuie la promovarea biodiversității și poate juca un rol important în atenuarea crizei biodiversității; întrucât promovarea biodiversității în orașe poate aduce beneficii conexe prin creșterea rezilienței ecosistemelor și prin amplificarea potențialului de sechestrare a carbonului;

| L. | întrucât o bună planificare urbană, un sol plantat și pavajele permeabile sunt mai eficiente în reținerea apei, gestionarea infiltrațiilor, prevenirea eroziunii solului și combaterea șiroirii apei în orașe decât asfaltul și betonul; întrucât infrastructura ecologică de înaltă calitate reduce riscul inundațiilor; |
| --- | --- |

L.

întrucât o bună planificare urbană, un sol plantat și pavajele permeabile sunt mai eficiente în reținerea apei, gestionarea infiltrațiilor, prevenirea eroziunii solului și combaterea șiroirii apei în orașe decât asfaltul și betonul; întrucât infrastructura ecologică de înaltă calitate reduce riscul inundațiilor;

| M. | întrucât infrastructurile ecologice bine concepute pot reprezenta una dintre cele mai bune modalități de a crește numărul de coridoare ecologice verzi și albastre și, în acest fel, de a proteja biodiversitatea; |
| --- | --- |

M.

întrucât infrastructurile ecologice bine concepute pot reprezenta una dintre cele mai bune modalități de a crește numărul de coridoare ecologice verzi și albastre și, în acest fel, de a proteja biodiversitatea;

| N. | întrucât plantele purifică aerul prin filtrarea particulelor mici și producând oxigen; întrucât calitatea aerului din orașe a devenit una dintre cele mai mari probleme de sănătate cu care se confruntă UE în prezent; întrucât un aer mai curat ar însemna o mai bună calitate a vieții pentru milioane de oameni, inclusiv pentru cei care suferă de astm și de boli respiratorii; întrucât, în fiecare an, 430 000 de persoane mor prematur în UE din cauza aerului poluat pe care îl respiră; întrucât îmbunătățirea calității aerului trebuie să fie o prioritate pentru UE, statele membre, regiuni și municipalități, pentru a proteja cetățenii și ecosistemele de impactul poluării atmosferice; întrucât o îmbunătățire a calității aerului ar putea reduce semnificativ numărul de decese premature; |
| --- | --- |

N.

întrucât plantele purifică aerul prin filtrarea particulelor mici și producând oxigen; întrucât calitatea aerului din orașe a devenit una dintre cele mai mari probleme de sănătate cu care se confruntă UE în prezent; întrucât un aer mai curat ar însemna o mai bună calitate a vieții pentru milioane de oameni, inclusiv pentru cei care suferă de astm și de boli respiratorii; întrucât, în fiecare an, 430 000 de persoane mor prematur în UE din cauza aerului poluat pe care îl respiră; întrucât îmbunătățirea calității aerului trebuie să fie o prioritate pentru UE, statele membre, regiuni și municipalități, pentru a proteja cetățenii și ecosistemele de impactul poluării atmosferice; întrucât o îmbunătățire a calității aerului ar putea reduce semnificativ numărul de decese premature;

| O. | întrucât utilizând copaci și vegetație se poate reduce poluarea fonică în zonele urbane; întrucât zgomotul este, în ordinea importanței, a doua cauză asociată cu mediul a problemelor de sănătate, după calitatea aerului; întrucât HOSANNA, un proiect de cercetare finanțat de UE, a evidențiat că barierele naturale din plante, de protecție împotriva poluării fonice, oferă o protecție mai bună a rezidenților împotriva zgomotului produs de trafic față de barierele fonice drepte, utilizate în mod obișnuit; întrucât biodiversitatea și natura sunt afectate negativ de poluarea fonică, iar eforturile de „înverzire” a orașelor ar trebui să includă inițiative de reducere a poluării fonice; |
| --- | --- |

O.

întrucât utilizând copaci și vegetație se poate reduce poluarea fonică în zonele urbane; întrucât zgomotul este, în ordinea importanței, a doua cauză asociată cu mediul a problemelor de sănătate, după calitatea aerului; întrucât HOSANNA, un proiect de cercetare finanțat de UE, a evidențiat că barierele naturale din plante, de protecție împotriva poluării fonice, oferă o protecție mai bună a rezidenților împotriva zgomotului produs de trafic față de barierele fonice drepte, utilizate în mod obișnuit; întrucât biodiversitatea și natura sunt afectate negativ de poluarea fonică, iar eforturile de „înverzire” a orașelor ar trebui să includă inițiative de reducere a poluării fonice;

| P. | întrucât infrastructura ecologică ar trebui să fie promovată și în orașele de coastă, care sunt, de obicei, adiacente zonelor umede, pentru a conserva biodiversitatea și ecosistemele zonelor marine și costiere și pentru a consolida dezvoltarea sustenabilă a economiei costiere, a turismului și a peisajului, evoluții pozitive care, la rândul lor, sporesc reziliența la efectele schimbărilor climatice în aceste zone vulnerabile, afectate în mod deosebit de creșterea nivelului mării; |
| --- | --- |

P.

întrucât infrastructura ecologică ar trebui să fie promovată și în orașele de coastă, care sunt, de obicei, adiacente zonelor umede, pentru a conserva biodiversitatea și ecosistemele zonelor marine și costiere și pentru a consolida dezvoltarea sustenabilă a economiei costiere, a turismului și a peisajului, evoluții pozitive care, la rândul lor, sporesc reziliența la efectele schimbărilor climatice în aceste zone vulnerabile, afectate în mod deosebit de creșterea nivelului mării;

| Q. | întrucât infrastructura ecologică ar trebui să fie promovată în zonele portuare, deoarece ele constituie o parte importantă a orașelor de coastă și cuprind, de obicei, vaste teritorii funciare, care totodată fac parte din rețeaua Natura 2000; întrucât acest lucru va aborda mai eficient problemele de mediu, cum ar fi poluarea și declinul biodiversității, și va contribui la promovarea dezvoltării de noi proiecte de infrastructuri, cum ar fi electrificarea porturilor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât infrastructura ecologică ar trebui să fie promovată în zonele portuare, deoarece ele constituie o parte importantă a orașelor de coastă și cuprind, de obicei, vaste teritorii funciare, care totodată fac parte din rețeaua Natura 2000; întrucât acest lucru va aborda mai eficient problemele de mediu, cum ar fi poluarea și declinul biodiversității, și va contribui la promovarea dezvoltării de noi proiecte de infrastructuri, cum ar fi electrificarea porturilor;

| R. | întrucât infrastructurile ecologice le oferă acces la natură celor care altfel poate nu ar intra prea mult în contact cu aceasta, de pildă copiii, persoanele în vârstă și persoanele cu dizabilități, și contribuie la educarea și sensibilizarea acestor persoane în ceea ce privește natura și provocările ecologice; |
| --- | --- |

R.

întrucât infrastructurile ecologice le oferă acces la natură celor care altfel poate nu ar intra prea mult în contact cu aceasta, de pildă copiii, persoanele în vârstă și persoanele cu dizabilități, și contribuie la educarea și sensibilizarea acestor persoane în ceea ce privește natura și provocările ecologice;

| S. | întrucât orașele mai verzi pot fi foarte benefice pentru sănătate, deoarece îmbunătățesc calitatea aerului, stimulează rezidenții să facă mai multă mișcare și sport, contribuie la prevenirea și tratarea depresiilor, întăresc sistemul imunitar și, în cele din urmă, sporesc fericirea și starea de bine (11); |
| --- | --- |

S.

întrucât orașele mai verzi pot fi foarte benefice pentru sănătate, deoarece îmbunătățesc calitatea aerului, stimulează rezidenții să facă mai multă mișcare și sport, contribuie la prevenirea și tratarea depresiilor, întăresc sistemul imunitar și, în cele din urmă, sporesc fericirea și starea de bine (11);

| T. | întrucât un număr mai mare de parcuri și de grădini urbane, străzile cu mai multă verdeață, acoperișurile verzi ale clădirilor, stațiile de autobuz acoperite cu vegetație și terenurile de joacă cu mai multe plante, pot, printre altele, mări atractivitatea și confortul cartierelor și orașelor; întrucât astfel se vor îmbunătăți și contactele sociale între locuitori, se vor promova schimbările comportamentale pozitive și se va întări sentimentul de apartenență la comunitate; întrucât spațiile verzi aflate în proprietate publică pot aduce beneficii incalculabile pentru locuitorii orașelor; |
| --- | --- |

T.

întrucât un număr mai mare de parcuri și de grădini urbane, străzile cu mai multă verdeață, acoperișurile verzi ale clădirilor, stațiile de autobuz acoperite cu vegetație și terenurile de joacă cu mai multe plante, pot, printre altele, mări atractivitatea și confortul cartierelor și orașelor; întrucât astfel se vor îmbunătăți și contactele sociale între locuitori, se vor promova schimbările comportamentale pozitive și se va întări sentimentul de apartenență la comunitate; întrucât spațiile verzi aflate în proprietate publică pot aduce beneficii incalculabile pentru locuitorii orașelor;

| U. | întrucât s-a demonstrat că ecologizarea cartierelor crește valoarea economică a proprietăților, deoarece ele fac zonele mai atractive pentru potențialii cumpărători, astfel că este esențial să se ia măsuri pentru a atenua gentrificarea și a asigura un acces echitabil la cartiere mai verzi; |
| --- | --- |

U.

întrucât s-a demonstrat că ecologizarea cartierelor crește valoarea economică a proprietăților, deoarece ele fac zonele mai atractive pentru potențialii cumpărători, astfel că este esențial să se ia măsuri pentru a atenua gentrificarea și a asigura un acces echitabil la cartiere mai verzi;

| V. | întrucât ecologizarea orașelor poate facilita producția mai sustenabilă de alimente la scară mică și poate reduce amprenta de mediu a alimentelor prin consolidarea lanțurilor de aprovizionare scurte, ceea ce ar permite apariția de noi microîntreprinderi și ar încuraja locuitorii să devină activi în acest domeniu și să înțeleagă mai bine lanțul alimentar, în special agricultura ecologică și sustenabilă din punctul de vedere al mediului; |
| --- | --- |

V.

întrucât ecologizarea orașelor poate facilita producția mai sustenabilă de alimente la scară mică și poate reduce amprenta de mediu a alimentelor prin consolidarea lanțurilor de aprovizionare scurte, ceea ce ar permite apariția de noi microîntreprinderi și ar încuraja locuitorii să devină activi în acest domeniu și să înțeleagă mai bine lanțul alimentar, în special agricultura ecologică și sustenabilă din punctul de vedere al mediului;

| W. | întrucât 80 % din deșeurile găsite în mare provin din orașe, fiind evacuate inclusiv din amonte prin bazinele hidrografice; întrucât este important să se îmbunătățească sistemele de gestionare a deșeurilor din zonele urbane, în special gestionarea poluării difuze, a gunoaielor și a macrodeșeurilor, spre exemplu prin îmbunătățirea capacității de filtrare din stațiile de epurare a apelor, pentru ca orașele să devină mai ecologice și pentru a combate poluarea oceanelor; |
| --- | --- |

W.

întrucât 80 % din deșeurile găsite în mare provin din orașe, fiind evacuate inclusiv din amonte prin bazinele hidrografice; întrucât este important să se îmbunătățească sistemele de gestionare a deșeurilor din zonele urbane, în special gestionarea poluării difuze, a gunoaielor și a macrodeșeurilor, spre exemplu prin îmbunătățirea capacității de filtrare din stațiile de epurare a apelor, pentru ca orașele să devină mai ecologice și pentru a combate poluarea oceanelor;

| X. | întrucât cetățenii trebuie să fie implicați și să aibă un cuvânt de spus în planificarea urbană și proiectarea infrastructurilor ecologice, care trebuie să țină seama de caracteristicile locale naturale, sociale, economice și tehnologice; |
| --- | --- |

X.

întrucât cetățenii trebuie să fie implicați și să aibă un cuvânt de spus în planificarea urbană și proiectarea infrastructurilor ecologice, care trebuie să țină seama de caracteristicile locale naturale, sociale, economice și tehnologice;

| Y. | întrucât dezvoltarea infrastructurii ecologice este strâns asociată cu gestionarea durabilă a acesteia, în special în ceea ce privește resursele de apă; întrucât este important să se conecteze infrastructura verde cu cea albastră într-un mod responsabil din punctul de vedere al mediului, inclusiv prin reutilizarea apei și a apei pluviale și prin gospodărirea eficace a apelor; |
| --- | --- |

Y.

întrucât dezvoltarea infrastructurii ecologice este strâns asociată cu gestionarea durabilă a acesteia, în special în ceea ce privește resursele de apă; întrucât este important să se conecteze infrastructura verde cu cea albastră într-un mod responsabil din punctul de vedere al mediului, inclusiv prin reutilizarea apei și a apei pluviale și prin gospodărirea eficace a apelor;

| Z. | întrucât serviciile ecosistemice oferite de arbori devin din ce în ce mai importante pe măsură ce aceștia îmbătrânesc; întrucât gestionarea și planificarea sănătoasă și integrată a zonelor urbane este esențială pentru a valorifica la maximum potențialul lor de dezvoltare și pentru a le permite cetățenilor să profite din plin de potențialul și de serviciile oferite de infrastructurile ecologice, |
| --- | --- |

Z.

întrucât serviciile ecosistemice oferite de arbori devin din ce în ce mai importante pe măsură ce aceștia îmbătrânesc; întrucât gestionarea și planificarea sănătoasă și integrată a zonelor urbane este esențială pentru a valorifica la maximum potențialul lor de dezvoltare și pentru a le permite cetățenilor să profite din plin de potențialul și de serviciile oferite de infrastructurile ecologice,

| 1. | recunoaște contribuția pe care o pot avea orașele mai verzi la realizarea obiectivelor stabilite în Acordul de la Paris și la consolidarea rezilienței și capacității UE de a se adapta la schimbările climatice; subliniază rolul important pe care îl pot avea orașele mai verzi în realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU și îndeplinirea angajamentelor din Noua agendă urbană, în special în ceea ce privește mai buna utilizare a resurselor de apă și îmbunătățirea biodiversității în mediul urban; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să elaboreze o nouă strategie a UE pentru orașe mai verzi și infrastructuri ecologice, pentru a ajuta orașele să își aducă contribuția la efortul de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea, dar și pentru a crește starea de bine a persoanelor care trăiesc în orașe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia să propună măsuri în cadrul Pactului verde european pentru a aborda în mod specific rolul orașelor și a promova investițiile în infrastructura ecologică; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că este important să se integreze cu succes aspectele legate de climă și mediu în procesul de elaborare a politicilor urbane la nivel local, regional, național și mondial; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că este necesar să se adopte o strategie de adaptare pentru orașele care sunt expuse consecințelor schimbărilor climatice, pornind de la o nouă abordare ecosistemică inovatoare a prevenirii și gestionării riscurilor, în special prin identificarea zonelor în care se vor retrage apele, a zonelor în care inundațiile vor fi absorbite, a zonelor cu protecție naturală și, în cazurile în care este esențial, a zonelor care necesită protecție artificială; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită statele membre și autoritățile locale și regionale să elaboreze planuri de acțiune și să se implice activ în activități destinate promovării și conservării zonelor urbane verzi, în cooperare cu părțile interesate relevante, inclusiv cu societatea civilă; |
| --- | --- |

6.

| 7. | recunoaște importanța enormă a spațiilor verzi publice pentru starea de bine fizică și mentală a locuitorilor din mediul urban, în special în contextul pandemiei de COVID-19; solicită autorităților locale, regionale și naționale să protejeze și să promoveze spațiile verzi în mediul urban, să le îmbunătățească calitatea și să se asigure că locuitorii au un acces facil la spații verzi publice în localitățile lor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | insistă asupra faptului că potențialul orașelor de a contribui la protejarea biodiversității și a serviciilor ecosistemice este subestimat; reamintește că oamenii vor fi mai sănătoși dacă se înmulțesc biodiversitatea, serviciile ecosistemice și infrastructura ecologică urbană în orașe și zonele periurbane; reamintește că dezvoltarea și implementarea soluțiilor bazate pe natură pentru conservarea biodiversității și pentru includerea și integrarea în continuare a biodiversității și a funcțiilor ecosistemice în proiectarea, politica și planificarea urbană pot juca un rol important în atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea în orașe și invită Comisia și statele membre să promoveze aceste practici; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută faptul că Strategia în domeniul biodiversității pentru 2030, care face parte din Pactul verde european, pune un accent puternic pe înverzirea zonelor urbane și periurbane și pe creșterea biodiversității în spațiile urbane; salută în special noile planuri de ecologizare urbană și invită Comisia să se asigure că orașele europene sunt extrem de ambițioase la elaborarea acestor planuri, precum și că ele sunt efectiv puse în aplicare; invită statele membre să promoveze, de asemenea, ecologizarea în zonele urbane cu o populație sub 20 000 de locuitori; |
| --- | --- |

9.

| 10. | propune ca anul 2022 să fie desemnat Anul european al orașelor mai verzi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | propune ca obiectivele Anului european al orașelor mai verzi 2022 să fie următoarele:






  (a) | informarea publicului despre avantajele spațiilor verzi în mediul construit; introducerea de inițiative menite să crească prezența spațiilor verzi, inclusiv în apropierea zonelor rezidențiale; |
| --- | --- | --- |

11.

(a)

informarea publicului despre avantajele spațiilor verzi în mediul construit; introducerea de inițiative menite să crească prezența spațiilor verzi, inclusiv în apropierea zonelor rezidențiale;

| (b) | înmulțirea și îmbunătățirea studiilor de cercetare și dezvoltarea de noi inovații în diferite domenii specializate, generând beneficii ecologice și sporind calitatea vieții în orașe; acordarea de sprijin specific pentru digitalizarea sustenabilă în UE și, astfel, pentru întreprinderi nou-înființate și inovațiile digitale; să se accelereze extinderea proiectelor de infrastructură ecologică; |
| --- | --- |

(b)

înmulțirea și îmbunătățirea studiilor de cercetare și dezvoltarea de noi inovații în diferite domenii specializate, generând beneficii ecologice și sporind calitatea vieții în orașe; acordarea de sprijin specific pentru digitalizarea sustenabilă în UE și, astfel, pentru întreprinderi nou-înființate și inovațiile digitale; să se accelereze extinderea proiectelor de infrastructură ecologică;

| (c) | încurajarea autorităților locale și a cetățenilor să întreprindă acțiuni și să-și îmbunătățească cartierele și mediul, reunindu-i ca membri ai unei comunități pentru a spori reziliența și a reconfigura viitorul orașelor lor; creșterea implicării cetățenilor în alte acțiuni și în procesele decizionale legate de mediu și de viața în oraș, în general; |
| --- | --- |

(c)

încurajarea autorităților locale și a cetățenilor să întreprindă acțiuni și să-și îmbunătățească cartierele și mediul, reunindu-i ca membri ai unei comunități pentru a spori reziliența și a reconfigura viitorul orașelor lor; creșterea implicării cetățenilor în alte acțiuni și în procesele decizionale legate de mediu și de viața în oraș, în general;

| (d) | cultivarea sentimentului de apreciere a spațiilor verzi și a infrastructurii verzi-albastre; încurajarea dezvoltării urbane care respectă nevoia de spații verzi ca un aspect important al calității vieții în orașe; |
| --- | --- |

(d)

cultivarea sentimentului de apreciere a spațiilor verzi și a infrastructurii verzi-albastre; încurajarea dezvoltării urbane care respectă nevoia de spații verzi ca un aspect important al calității vieții în orașe;

| (e) | promovarea utilizării de materiale și servicii favorabile climei prin intermediul achizițiilor publice; |
| --- | --- |

(e)

promovarea utilizării de materiale și servicii favorabile climei prin intermediul achizițiilor publice;

| (f) | creșterea numărului de proiecte de infrastructuri ecologice; continuarea Strategiei UE privind infrastructurile ecologice și adăugarea de resurse în acest sens; |
| --- | --- |

(f)

creșterea numărului de proiecte de infrastructuri ecologice; continuarea Strategiei UE privind infrastructurile ecologice și adăugarea de resurse în acest sens;

| (g) | conectarea inițiativelor existente și schimbul de bune practici între statele membre, astfel cum se prevede în numeroase inițiative și strategii, spre exemplu în materie de planificare urbană, urbanism și infrastructuri sustenabile, soluții bazate pe natură, arhitectură ecologică, energie mai curată, mobilitate a pietonilor și a cicliștilor, gestionarea eficientă a resurselor acvatice și gestionarea sustenabilă și circulară a deșeurilor pe baza ierarhiei deșeurilor, prin care se urmărește atingerea obiectivului de reducere la zero a cantității de deșeuri sau reducerea la minimum a deșeurilor prin valorificarea maximă a reciclării; |
| --- | --- |

(g)

conectarea inițiativelor existente și schimbul de bune practici între statele membre, astfel cum se prevede în numeroase inițiative și strategii, spre exemplu în materie de planificare urbană, urbanism și infrastructuri sustenabile, soluții bazate pe natură, arhitectură ecologică, energie mai curată, mobilitate a pietonilor și a cicliștilor, gestionarea eficientă a resurselor acvatice și gestionarea sustenabilă și circulară a deșeurilor pe baza ierarhiei deșeurilor, prin care se urmărește atingerea obiectivului de reducere la zero a cantității de deșeuri sau reducerea la minimum a deșeurilor prin valorificarea maximă a reciclării;

| (h) | crearea unei foi de parcurs pentru „înverzirea” orașelor din UE și menținerea spațiilor verzi până în 2030, care să transmită principiul urbanismului ecologic ca modalitate de a încuraja o relație armonioasă între mediul rural și urban și de a recunoaște interdependența dintre ele și necesitatea unei relații bidirecționale; |
| --- | --- |

(h)

crearea unei foi de parcurs pentru „înverzirea” orașelor din UE și menținerea spațiilor verzi până în 2030, care să transmită principiul urbanismului ecologic ca modalitate de a încuraja o relație armonioasă între mediul rural și urban și de a recunoaște interdependența dintre ele și necesitatea unei relații bidirecționale;

| (i) | întreprinderea de activități educative îndreptate către diverse categorii de public, cu adaptarea conținutului în funcție de grupurile-țintă, mai ales copiii; |
| --- | --- |

(i)

întreprinderea de activități educative îndreptate către diverse categorii de public, cu adaptarea conținutului în funcție de grupurile-țintă, mai ales copiii;

| (j) | încurajarea inițiativelor de reducere a traficului urban și promovarea și sprijinirea prin investiții a transportului public; |
| --- | --- |

(j)

încurajarea inițiativelor de reducere a traficului urban și promovarea și sprijinirea prin investiții a transportului public;

| (k) | eliminarea treptată a utilizării pesticidelor și erbicidelor în zonele urbane în vederea protejării locuitorilor și a biodiversității urbane; |
| --- | --- |

(k)

eliminarea treptată a utilizării pesticidelor și erbicidelor în zonele urbane în vederea protejării locuitorilor și a biodiversității urbane;

| (l) | facilitarea unei cât mai largi participări a ONG-urilor active în domeniul mediului la acțiunile de protecție a mediului și de educație cu privire la mediu; |
| --- | --- |

(l)

facilitarea unei cât mai largi participări a ONG-urilor active în domeniul mediului la acțiunile de protecție a mediului și de educație cu privire la mediu;

| (m) | creșterea semnificativă a numărului de acoperișuri și fațade urbane acoperite cu vegetație pentru îmbunătățirea climatului urban, a calității aerului și a izolației; |
| --- | --- |

(m)

creșterea semnificativă a numărului de acoperișuri și fațade urbane acoperite cu vegetație pentru îmbunătățirea climatului urban, a calității aerului și a izolației;

| (n) | sprijinirea grădinăritului urban și protejarea și dezvoltarea parcelelor de teren care pot fi cultivate, precum și a infrastructurilor pentru grădinărit atribuite școlilor din orașe în întreaga UE, deoarece acestea reprezintă un pilon important al educației de mediu a copiilor; |
| --- | --- |

(n)

sprijinirea grădinăritului urban și protejarea și dezvoltarea parcelelor de teren care pot fi cultivate, precum și a infrastructurilor pentru grădinărit atribuite școlilor din orașe în întreaga UE, deoarece acestea reprezintă un pilon important al educației de mediu a copiilor;

| 12. | invită Comisia să ia măsuri rapide pentru a îmbunătăți calitatea aerului în orașe, în special prin reducerea emisiilor, aplicând în acest scop noi soluții de mobilitate urbană care să favorizeze opțiuni de transport public mai eficiente și mai sustenabile din punctul de vedere al mediului; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că este important să se promoveze și să se faciliteze participarea cetățenilor la ecologizarea zonelor urbane și la menținerea spațiilor verzi prin implicarea lor în etapele de amenajare spațială sustenabilă și de implementare, după caz, pentru a se ajunge la soluții sustenabile de planificare urbană, pentru ca acțiunile relevante să reflecte voința cetățenilor și orașele să fie deschise diversității sociale și reziliente, să genereze un nivel scăzut de emisii și să fie atractive pentru cetățenii lor; consideră că este important să se asigure că publicul larg are cunoștință despre modul în care poate contribui la „înverzirea” orașelor, la menținerea spațiilor verzi și la transformarea lor în medii mai sănătoase; încurajează autoritățile locale și regionale să sprijine inițiativele verzi prezentate de cetățeni în cea mai mare măsură posibilă și să dezvolte proiecte de sponsorizare pentru spațiile deschise; îndeamnă autoritățile locale și regionale să adopte și să pună în aplicare inițiative ambițioase pentru orașe verzi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | îndeamnă Comisia să sprijine în continuare măsurile ambițioase de îmbunătățire a eficienței energetice și a utilizării eficiente a resurselor; îndeamnă Comisia să asigure o finanțare adecvată pentru acțiunile care contribuie la dezvoltarea urbană sustenabilă și la infrastructurile ecologice, cum ar fi parteneriatele pentru inovare și schemele de achiziții publice comune între orașele din UE; îndeamnă Comisia să ajute la consolidarea puterii colective a orașelor, astfel încât soluțiile eficiente să fie difuzate cât mai rapid; îndeamnă Comisia să sprijine participarea sectorului privat prin intermediul parteneriatelor public-private, un program mai ambițios al Băncii Europene de Investiții și stimulente pentru IMM-uri, care pot juca un rol crucial în dezvoltarea de soluții sustenabile inovatoare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  JO L 20, 26.1.2010, p. 7.

(2)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

(3)  JO L 288, 6.11.2007, p. 27.

(4)  JO C 468, 15.12.2016, p. 190.

(5)  Astfel cum este prezentată în Strategia UE privind infrastructurile ecologice: http://ec.europa.eu/environment/nature/ecosystems/strategy/index_en.htm

(6)  JO C 356, 5.12.2013, p. 43.

(7)  JO C 67, 6.3.2014, p. 153.

(8)  https://ec.europa.eu/environment/europeangreencapital/index_en.htm

(9)  https://www.conventiaprimarilor.eu/

(10)  Analysing and managing urban growth (Analizarea și gestionarea creșterii urbane), Agenția Europeană de Mediu, Copenhaga, 2019, https://www.eea.europa.eu/articles/analysing-and-managing-urban-growth

(11)  Urban Green Spaces Increase Happiness (Spațiile verzi urbane sporesc fericirea), Comisia Europeană, Bruxelles, http://ec.europa.eu/environment/europeangreencapital/space-increase-happiness/

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 15 septembrie 2020

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/173

---

P9_TA(2020)0207

Propunerea de numire a președintelui Comitetului de supraveghere a CPC din cadrul Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe

Decizia Parlamentului European din 15 septembrie 2020 privind propunerea de numire a președintelui Comitetului de supraveghere a CPC din cadrul Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (N9-0041/2020 – C9-0276/2020 – 2020/0906(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2021/C 385/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea consiliului supraveghetorilor Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe din 27 august 2020 (C9-0276/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea consiliului supraveghetorilor Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe din 27 august 2020 (C9-0276/2020),

| — | având în vedere articolul 41 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 41 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (1),

| — | având în vedere articolul 24a alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 24a alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la echilibrul de gen în numirile pentru funcții în domeniul economic și monetar la nivelul UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la echilibrul de gen în numirile pentru funcții în domeniul economic și monetar la nivelul UE (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la instituțiile și organismele uniunii economice și monetare: prevenirea conflictelor de interese după ocuparea unor funcții publice (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la instituțiile și organismele uniunii economice și monetare: prevenirea conflictelor de interese după ocuparea unor funcții publice (4),

| — | având în vedere articolul 131 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 131 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0152/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0152/2020),

| A. | întrucât, la 27 august 2020, în urma unei proceduri de selecție deschise, consiliul supraveghetorilor al Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe a propus ca Klaus Löber să fie numit președinte al Comitetului de supraveghere a CPC, în conformitate cu articolul 24a alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 27 august 2020, în urma unei proceduri de selecție deschise, consiliul supraveghetorilor al Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe a propus ca Klaus Löber să fie numit președinte al Comitetului de supraveghere a CPC, în conformitate cu articolul 24a alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

| B. | întrucât, la 2 septembrie 2020, Comisia pentru afaceri economice și monetare a organizat audierea lui Klaus Löber, în cadrul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și a răspuns apoi la întrebările adresate de membrii comisiei, |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 2 septembrie 2020, Comisia pentru afaceri economice și monetare a organizat audierea lui Klaus Löber, în cadrul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și a răspuns apoi la întrebările adresate de membrii comisiei,

| 1. | aprobă numirea lui Klaus Löber în funcția de președinte al Comitetului de supraveghere a CPC din cadrul Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei, Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe, precum și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 84.

(2)  JO L 201, 27.7.2012, p. 1.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0211.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0017.

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/174 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/174

---

P9_TA(2020)0208

Numirea unui membru independent al Comitetului de supraveghere a CPC din cadrul Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe

Decizia Parlamentului European din 15 septembrie 2020 privind propunerea de numire a unui membru independent al Comitetului de supraveghere a CPC din cadrul Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (N9-0042/2020 – C9-0277/2020 – 2020/0907(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2021/C 385/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea consiliului supraveghetorilor al Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe din 27 august 2020 (C9-0277/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea consiliului supraveghetorilor al Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe din 27 august 2020 (C9-0277/2020),

| — | având în vedere articolul 41 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 41 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (1),

| — | având în vedere articolul 24a alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 24a alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la echilibrul de gen în numirile pentru funcții în domeniul economic și monetar la nivelul UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la echilibrul de gen în numirile pentru funcții în domeniul economic și monetar la nivelul UE (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la instituțiile și organismele uniunii economice și monetare: prevenirea conflictelor de interese după ocuparea unor funcții publice (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la instituțiile și organismele uniunii economice și monetare: prevenirea conflictelor de interese după ocuparea unor funcții publice (4),

| — | având în vedere articolul 131 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 131 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0151/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0151/2020),

| A. | întrucât, la 27 august 2020, în urma unei proceduri de selecție deschise, consiliul supraveghetorilor al Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe a propus ca Nicoletta Giusto să fie numită membră independentă a Comitetului de supraveghere a CPC, în conformitate cu articolul 24a alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 27 august 2020, în urma unei proceduri de selecție deschise, consiliul supraveghetorilor al Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe a propus ca Nicoletta Giusto să fie numită membră independentă a Comitetului de supraveghere a CPC, în conformitate cu articolul 24a alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

| B. | întrucât, la 2 septembrie 2020, Comisia pentru afaceri economice și monetare a organizat audierea Nicolettei Giusto, în cadrul căreia aceasta a făcut o declarație introductivă și a răspuns apoi la întrebările adresate de membrii comisiei, |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 2 septembrie 2020, Comisia pentru afaceri economice și monetare a organizat audierea Nicolettei Giusto, în cadrul căreia aceasta a făcut o declarație introductivă și a răspuns apoi la întrebările adresate de membrii comisiei,

| 1. | aprobă numirea Nicolettei Giusto ca membră independentă a Comitetului de supraveghere a CPC din cadrul Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei, Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe, precum și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 84.

(2)  JO L 201, 27.7.2012, p. 1.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0211.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0017.

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/175 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/175

---

P9_TA(2020)0209

Numirea unui membru independent al Comitetului de supraveghere a CPC din cadrul Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe

Decizia Parlamentului European din 15 septembrie 2020 privind propunerea de numire a unui membru independent al Comitetului de supraveghere a CPC din cadrul Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (N9-0042/2020 – C9-0278/2020 – 2020/0908(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2021/C 385/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea consiliului supraveghetorilor al Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe din 27 august 2020 (C9-0278/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea consiliului supraveghetorilor al Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe din 27 august 2020 (C9-0278/2020),

| — | având în vedere articolul 41 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 41 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (1),

| — | având în vedere articolul 24a alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 24a alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la echilibrul de gen în numirile pentru funcții în domeniul economic și monetar la nivelul UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la echilibrul de gen în numirile pentru funcții în domeniul economic și monetar la nivelul UE (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la instituțiile și organismele uniunii economice și monetare: prevenirea conflictelor de interese după ocuparea unor funcții publice (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la instituțiile și organismele uniunii economice și monetare: prevenirea conflictelor de interese după ocuparea unor funcții publice (4),

| — | având în vedere articolul 131 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 131 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0153/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0153/2020),

| A. | întrucât, la 27 august 2020, în urma unei proceduri de selecție deschise, consiliul supraveghetorilor al Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe a propus ca Froukelien Wendt să fie numită membră independentă a Comitetului de supraveghere a CPC, în conformitate cu articolul 24a alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 27 august 2020, în urma unei proceduri de selecție deschise, consiliul supraveghetorilor al Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe a propus ca Froukelien Wendt să fie numită membră independentă a Comitetului de supraveghere a CPC, în conformitate cu articolul 24a alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

| B. | întrucât, la 2 septembrie 2020, Comisia pentru afaceri economice și monetare a organizat audierea lui Froukelien Wendt, în cadrul căreia aceasta a făcut o declarație introductivă și a răspuns apoi la întrebările adresate de membrii comisiei, |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 2 septembrie 2020, Comisia pentru afaceri economice și monetare a organizat audierea lui Froukelien Wendt, în cadrul căreia aceasta a făcut o declarație introductivă și a răspuns apoi la întrebările adresate de membrii comisiei,

| 1. | aprobă numirea lui Froukelien Wendt ca membră independentă a Comitetului de supraveghere a CPC din cadrul Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei, Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe, precum și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 84.

(2)  JO L 201, 27.7.2012, p. 1.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0211.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0017.

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/176 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/176

---

P9_TA(2020)0210

Rata redusă a accizei pentru anumite produse alcoolice produse în regiunile autonome Madeira și Azore *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 septembrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a Portugaliei în vederea aplicării unei rate reduse a accizei pentru anumite produse alcoolice produse în regiunile autonome Madeira și Azore (COM(2020)0240 – C9-0190/2020 – 2020/0118(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2021/C 385/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2020)0240), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2020)0240),

| — | având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0190/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0190/2020),

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A9-0140/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A9-0140/2020),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

Miercuri, 16 septembrie 2020

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/177 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/177

---

P9_TA(2020)0214

Neformularea de obiecții la un act delegat: taxele percepute de ESMA de la contrapărțile centrale stabilite în țări terțe

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecții la Regulamentul delegat al Comisiei din 14 iulie 2020 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește taxele percepute de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe de la contrapărțile centrale stabilite în țări terțe (C(2020)4891 – 2020/2720(DEA))

(2021/C 385/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2020)4891), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2020)4891),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei din 14 iulie 2020 prin care aceasta îi solicită Parlamentului să declare că nu va formula obiecții la regulamentul delegat, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei din 14 iulie 2020 prin care aceasta îi solicită Parlamentului să declare că nu va formula obiecții la regulamentul delegat,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 2 septembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 2 septembrie 2020,

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 25d alineatul (3) și articolul 82 alineatul (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 25d alineatul (3) și articolul 82 alineatul (6),

| — | având în vedere articolul 111 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 111 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare,

| — | având în vedere că nicio obiecție nu a fost formulată în termenul prevăzut la articolul 111 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, termen care a expirat la 15 septembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere că nicio obiecție nu a fost formulată în termenul prevăzut la articolul 111 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, termen care a expirat la 15 septembrie 2020,

| A. | întrucât mai multe acte delegate care urmează să fie adoptate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (EMIR), modificat recent, precizează modul în care se vor aplica normele EMIR în cazul contrapărților centrale (CPC) din țări terțe care furnizează servicii firmelor din Uniune; întrucât actele delegate respective vor presupune intrarea în vigoare a unor competențe sporite ale Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA); întrucât CPC-urile din țări terțe care sunt considerate a fi importante din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a oricăruia dintre statele sale membre ar trebui să fie supuse unor cerințe specifice și unei supravegheri mai stricte din partea ESMA, pentru a asigura aplicarea unor condiții de concurență echitabile în raport cu CPC din Uniune și pentru a garanta stabilitatea sistemului financiar al Uniunii; |
| --- | --- |

A.

întrucât mai multe acte delegate care urmează să fie adoptate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (EMIR), modificat recent, precizează modul în care se vor aplica normele EMIR în cazul contrapărților centrale (CPC) din țări terțe care furnizează servicii firmelor din Uniune; întrucât actele delegate respective vor presupune intrarea în vigoare a unor competențe sporite ale Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA); întrucât CPC-urile din țări terțe care sunt considerate a fi importante din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a oricăruia dintre statele sale membre ar trebui să fie supuse unor cerințe specifice și unei supravegheri mai stricte din partea ESMA, pentru a asigura aplicarea unor condiții de concurență echitabile în raport cu CPC din Uniune și pentru a garanta stabilitatea sistemului financiar al Uniunii;

| B. | întrucât articolul 25d din EMIR împuternicește Comisia să adopte un act delegat pentru a preciza detalii suplimentare privind taxele pe care ESMA ar trebui să le perceapă de la CPC-urile stabilite în țări terțe pentru a acoperi toate costurile suportate pentru recunoașterea și îndeplinirea sarcinilor sale în ceea ce privește CPC-urile stabilite în țări terțe; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 25d din EMIR împuternicește Comisia să adopte un act delegat pentru a preciza detalii suplimentare privind taxele pe care ESMA ar trebui să le perceapă de la CPC-urile stabilite în țări terțe pentru a acoperi toate costurile suportate pentru recunoașterea și îndeplinirea sarcinilor sale în ceea ce privește CPC-urile stabilite în țări terțe;

| C. | întrucât acest regulament delegat ar trebui să intre în vigoare de urgență pentru a se asigura că CPC-urile din țări terțe contribuie în mod adecvat la finanțarea ESMA în timp util și în mod corespunzător; |
| --- | --- |

C.

întrucât acest regulament delegat ar trebui să intre în vigoare de urgență pentru a se asigura că CPC-urile din țări terțe contribuie în mod adecvat la finanțarea ESMA în timp util și în mod corespunzător;

| 1. | declară că nu formulează obiecții la regulamentul delegat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 201, 27.7.2012, p. 1.

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/178 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/178

---

P9_TA(2020)0215

Neformularea de obiecții la un act delegat: criterii pentru a stabili dacă o contraparte centrală stabilită într-o țară terță este importantă din punct de vedere sistemic

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecții la Regulamentul delegat al Comisiei din 14 iulie 2020 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește criteriile pe care ESMA ar trebui să le ia în considerare pentru a stabili dacă o contraparte centrală stabilită într-o țară terță este importantă din punct de vedere sistemic sau este probabil să devină importantă din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia ori mai multor state membre ale acesteia (C(2020)4892 – 2020/2726(DEA))

(2021/C 385/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2020)4892), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2020)4892),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei din 14 iulie 2020 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecții la regulamentul delegat, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei din 14 iulie 2020 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecții la regulamentul delegat,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 2 septembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 2 septembrie 2020,

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 25 alineatul (2) litera (a) și articolul 82 alineatul (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 25 alineatul (2) litera (a) și articolul 82 alineatul (6),

| — | având în vedere articolul 111 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 111 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare,

| — | având în vedere că nicio obiecție nu a fost formulată în termenul prevăzut la articolul 111 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, termen care a expirat la 15 septembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere că nicio obiecție nu a fost formulată în termenul prevăzut la articolul 111 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, termen care a expirat la 15 septembrie 2020,

| A. | întrucât mai multe acte delegate care urmează să fie adoptate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (EMIR), modificat recent, precizează modul în care se vor aplica normele EMIR în cazul contrapărților centrale (CPC) din țări terțe care furnizează servicii firmelor din Uniune; întrucât actele delegate respective vor presupune intrarea în vigoare a unor competențe sporite ale Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA); întrucât CPC-urile din țări terțe care sunt considerate a fi importante din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a oricăruia dintre statele sale membre ar trebui să fie supuse unor cerințe specifice și unei supravegheri mai stricte din partea ESMA, pentru a asigura aplicarea unor condiții de concurență echitabile în raport cu CPC-urile din Uniune și pentru a garanta stabilitatea sistemului financiar al Uniunii; |
| --- | --- |

A.

întrucât mai multe acte delegate care urmează să fie adoptate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (EMIR), modificat recent, precizează modul în care se vor aplica normele EMIR în cazul contrapărților centrale (CPC) din țări terțe care furnizează servicii firmelor din Uniune; întrucât actele delegate respective vor presupune intrarea în vigoare a unor competențe sporite ale Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA); întrucât CPC-urile din țări terțe care sunt considerate a fi importante din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a oricăruia dintre statele sale membre ar trebui să fie supuse unor cerințe specifice și unei supravegheri mai stricte din partea ESMA, pentru a asigura aplicarea unor condiții de concurență echitabile în raport cu CPC-urile din Uniune și pentru a garanta stabilitatea sistemului financiar al Uniunii;

| B. | întrucât articolul 25 alineatul (2) litera (a) împuternicește Comisia să adopte un act delegat de stabilire a criteriilor care urmează să fie aplicate de ESMA atunci când stabilește dacă o CPC dintr-o țară terță este importantă din punct de vedere sistemic sau este probabil să devină importantă din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia ori mai multora dintre statele membre ale acesteia; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 25 alineatul (2) litera (a) împuternicește Comisia să adopte un act delegat de stabilire a criteriilor care urmează să fie aplicate de ESMA atunci când stabilește dacă o CPC dintr-o țară terță este importantă din punct de vedere sistemic sau este probabil să devină importantă din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia ori mai multora dintre statele membre ale acesteia;

| C. | întrucât acest regulament delegat ar trebui să intre în vigoare de urgență pentru a asigura faptul că Uniunea este pregătită să facă față situației survenite atunci când dreptul Uniunii va înceta să se aplice în Regatul Unit după expirarea perioadei de tranziție, |
| --- | --- |

C.

întrucât acest regulament delegat ar trebui să intre în vigoare de urgență pentru a asigura faptul că Uniunea este pregătită să facă față situației survenite atunci când dreptul Uniunii va înceta să se aplice în Regatul Unit după expirarea perioadei de tranziție,

| 1. | declară că nu formulează obiecții la regulamentul delegat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 201, 27.7.2012, p. 1.

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/179 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/179

---

P9_TA(2020)0216

Neformularea de obiecții la un act delegat: elementele minime pentru evaluarea cererilor CPC din țări terțe pentru acordarea statutului de conformitate comparabilă și modalitățile

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecții la Regulamentul delegat al Comisiei din 14 iulie 2020 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește elementele minime care trebuie evaluate de ESMA atunci când evaluează cererile CPC din țări terțe pentru acordarea statutului de conformitate comparabilă, precum și modalitățile și condițiile evaluării respective (C(2020)4895 – 2020/2729(DEA))

(2021/C 385/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2020)4895), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2020)4895),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei din 14 iulie 2020 prin care aceasta îi solicită Parlamentului să declare că nu va formula obiecții la regulamentul delegat, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei din 14 iulie 2020 prin care aceasta îi solicită Parlamentului să declare că nu va formula obiecții la regulamentul delegat,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 2 septembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 2 septembrie 2020,

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 25a alineatul (3) și articolul 82 alineatul (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 25a alineatul (3) și articolul 82 alineatul (6),

| — | având în vedere articolul 111 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 111 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare,

| — | având în vedere că nicio obiecție nu a fost formulată în termenul prevăzut la articolul 111 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, termen care a expirat la 15 septembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere că nicio obiecție nu a fost formulată în termenul prevăzut la articolul 111 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, termen care a expirat la 15 septembrie 2020,

| A. | întrucât mai multe acte delegate care urmează să fie adoptate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (EMIR), modificat recent, precizează modul în care se vor aplica normele EMIR în cazul contrapărților centrale (CPC) din țări terțe care furnizează servicii firmelor din Uniune; întrucât actele delegate respective vor presupune intrarea în vigoare a unor competențe sporite ale Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA); întrucât CPC-urile din țări terțe care sunt considerate a fi importante din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a oricăruia dintre statele sale membre ar trebui să fie supuse unor cerințe specifice și unei supravegheri mai stricte din partea ESMA, pentru a asigura aplicarea unor condiții de concurență echitabile în raport cu CPC-urile din Uniune și pentru a garanta stabilitatea sistemului financiar al Uniunii; |
| --- | --- |

A.

întrucât mai multe acte delegate care urmează să fie adoptate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (EMIR), modificat recent, precizează modul în care se vor aplica normele EMIR în cazul contrapărților centrale (CPC) din țări terțe care furnizează servicii firmelor din Uniune; întrucât actele delegate respective vor presupune intrarea în vigoare a unor competențe sporite ale Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA); întrucât CPC-urile din țări terțe care sunt considerate a fi importante din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a oricăruia dintre statele sale membre ar trebui să fie supuse unor cerințe specifice și unei supravegheri mai stricte din partea ESMA, pentru a asigura aplicarea unor condiții de concurență echitabile în raport cu CPC-urile din Uniune și pentru a garanta stabilitatea sistemului financiar al Uniunii;

| B. | întrucât articolul 25a din EMIR prevede că o CPC dintr-o țară terță care este considerată a fi sau care ar putea deveni importantă din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia sau mai multora dintre statele sale membre (CPC de nivel 2) poate solicita ESMA să evalueze conformitatea sa comparabilă, și anume dacă se poate considera că respectarea cadrului aplicabil din țara terță în cauză echivalează cu respectarea cerințelor relevante prevăzute în EMIR; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 25a din EMIR prevede că o CPC dintr-o țară terță care este considerată a fi sau care ar putea deveni importantă din punct de vedere sistemic pentru stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia sau mai multora dintre statele sale membre (CPC de nivel 2) poate solicita ESMA să evalueze conformitatea sa comparabilă, și anume dacă se poate considera că respectarea cadrului aplicabil din țara terță în cauză echivalează cu respectarea cerințelor relevante prevăzute în EMIR;

| C. | întrucât acest regulament delegat ar trebui să intre în vigoare de urgență pentru a asigura faptul că Uniunea este pregătită să facă față situației survenite atunci când dreptul Uniunii încetează să se aplice în Regatul Unit după expirarea perioadei de tranziție, |
| --- | --- |

C.

întrucât acest regulament delegat ar trebui să intre în vigoare de urgență pentru a asigura faptul că Uniunea este pregătită să facă față situației survenite atunci când dreptul Uniunii încetează să se aplice în Regatul Unit după expirarea perioadei de tranziție,

| 1. | declară că nu formulează obiecții la regulamentul delegat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 201, 27.7.2012, p. 1.

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/180 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/180

---

P9_TA(2020)0218

Modificarea Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 16 septembrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii (COM(2020)0220 – C9-0160/2020 – 2020/0097(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2021/C 385/28)

Amendamentul 1

Propunere de decizie

Referirea 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 196
  și articolul 322 alineatul (1) litera (a)
  , | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 196, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 196
  și articolul 322 alineatul (1) litera (a)
  ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 196,

Amendamentul 2

Propunere de decizie

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Schimbările climatice conduc la o creștere a frecvenței, intensității și complexității catastrofelor naturale la nivel mondial, iar țările în curs de dezvoltare, în special țările cel mai puțin dezvoltate și statele insulare mici în curs de dezvoltare, sunt deosebit de vulnerabile din cauza, pe de o parte, a capacității lor limitate de a se adapta la consecințele schimbărilor climatice și de a le atenua, precum și de a reacționa la catastrofele naturale cauzate de schimbările climatice și, pe de altă parte, a expunerii lor geografice la inundații, secete și incendii forestiere. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Schimbările climatice conduc la o creștere a frecvenței, intensității și complexității catastrofelor naturale la nivel mondial, iar țările în curs de dezvoltare, în special țările cel mai puțin dezvoltate și statele insulare mici în curs de dezvoltare, sunt deosebit de vulnerabile din cauza, pe de o parte, a capacității lor limitate de a se adapta la consecințele schimbărilor climatice și de a le atenua, precum și de a reacționa la catastrofele naturale cauzate de schimbările climatice și, pe de altă parte, a expunerii lor geografice la inundații, secete și incendii forestiere.

Amendamentul 3

Propunere de decizie

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Mecanismul Uniunii recunoaște
  responsabilitatea principală
  a statelor membre
  pentru prevenirea, pregătirea și răspunsul la
  dezastre
  naturale sau provocate de om
  și promovează
  ,
  totodată
  , solidaritatea între statele membre în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Mecanismul Uniunii recunoaște
  responsabilitatea principală
  a statelor membre
  pentru prevenirea, pregătirea și răspunsul la
  dezastre
  naturale sau provocate de om
  și promovează
  ,
  totodată
  , solidaritatea între statele membre în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană.

| (2) | Deși
  responsabilitatea principală pentru prevenirea, pregătirea și răspunsul la
  dezastrele
  naturale sau provocate de om
  revine în continuare statelor membre
  ,
  mecanismul Uniunii, și în special rescEU
  ,
  promovează
  solidaritatea între statele membre în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană
  , prin completarea capacităților existente ale statelor membre, permițând o pregătire și un răspuns mai eficace, în cazul în care capacitățile de la nivel național nu sunt suficiente
  . |
| --- | --- |

(2)

Deși
  responsabilitatea principală pentru prevenirea, pregătirea și răspunsul la
  dezastrele
  naturale sau provocate de om
  revine în continuare statelor membre
  ,
  mecanismul Uniunii, și în special rescEU
  ,
  promovează
  solidaritatea între statele membre în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană
  , prin completarea capacităților existente ale statelor membre, permițând o pregătire și un răspuns mai eficace, în cazul în care capacitățile de la nivel național nu sunt suficiente
  .

Amendamentul 4

Propunere de decizie

Considerentul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | Incendiile forestiere amenință viețile oamenilor, sursele de întreținere și biodiversitatea, duc la eliberarea unei cantități considerabile de dioxid de carbon și reduc capacitatea planetei de a absorbi dioxid de carbon, ceea ce agravează și mai mult schimbările climatice. Sunt deosebit de îngrijorătoare situațiile în care incendiile distrug păduri primare sau zone contaminate cu substanțe radioactive. Multiplicarea catastrofelor provocate de schimbările climatice, inclusiv a incendiilor forestiere, impune consolidarea activităților mecanismului de protecție civilă al Uniunii în afara acesteia, inclusiv a activităților axate pe prevenire și pe pregătirea pentru catastrofe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)

Incendiile forestiere amenință viețile oamenilor, sursele de întreținere și biodiversitatea, duc la eliberarea unei cantități considerabile de dioxid de carbon și reduc capacitatea planetei de a absorbi dioxid de carbon, ceea ce agravează și mai mult schimbările climatice. Sunt deosebit de îngrijorătoare situațiile în care incendiile distrug păduri primare sau zone contaminate cu substanțe radioactive. Multiplicarea catastrofelor provocate de schimbările climatice, inclusiv a incendiilor forestiere, impune consolidarea activităților mecanismului de protecție civilă al Uniunii în afara acesteia, inclusiv a activităților axate pe prevenire și pe pregătirea pentru catastrofe.

Amendamentul 5

Propunere de decizie

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Criza fără precedent provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat că eficacitatea Uniunii în ceea ce privește gestionarea unei crize este limitată de domeniul de aplicare al cadrului său de guvernanță, dar și de gradul său de pregătire în caz de dezastre care afectează majoritatea statelor membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Criza fără precedent provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat că eficacitatea Uniunii în ceea ce privește gestionarea unei crize este limitată de domeniul de aplicare al cadrului său de guvernanță, dar și de gradul său de pregătire în caz de dezastre care afectează majoritatea statelor membre.

| (3) | Criza fără precedent provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat că eficacitatea Uniunii în ceea ce privește gestionarea unei crize este limitată de domeniul de aplicare al cadrului său de guvernanță, dar și de gradul său de pregătire în caz de dezastre care afectează majoritatea statelor membre.
  În plus, este clar că Uniunea și statele membre nu sunt pregătite în mod suficient pentru catastrofe mai extreme și mai complexe cu consecințe globale ample, pe termen lung, cum ar fi o pandemie pe scară largă. Prin urmare, este esențial ca acțiunile de protecție civilă ale statelor membre să fie mai bine coordonate și ca rescEU să fie consolidat. |
| --- | --- |

(3)

Criza fără precedent provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat că eficacitatea Uniunii în ceea ce privește gestionarea unei crize este limitată de domeniul de aplicare al cadrului său de guvernanță, dar și de gradul său de pregătire în caz de dezastre care afectează majoritatea statelor membre.
  În plus, este clar că Uniunea și statele membre nu sunt pregătite în mod suficient pentru catastrofe mai extreme și mai complexe cu consecințe globale ample, pe termen lung, cum ar fi o pandemie pe scară largă. Prin urmare, este esențial ca acțiunile de protecție civilă ale statelor membre să fie mai bine coordonate și ca rescEU să fie consolidat.

Amendamentul 6

Propunere de decizie

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | Experiența crizei COVID-19 a demonstrat că Uniunea și statele membre nu sunt pregătite în mod corespunzător să răspundă la situații de urgență la scară largă și că actualul cadru juridic nu este suficient de adecvat scopului. Criza COVID-19 a evidențiat, de asemenea, modul în care consecințele catastrofelor asupra sănătății umane, asupra mediului, asupra societății și asupra economiei pot avea o amploare fără precedent. Având în vedere necesitatea de a consolida capacitatea și acțiunile Uniunii în ceea ce privește sănătatea și protecția civilă, este esențial ca rescEU să fie consolidat și să devină mai flexibil, mai rapid și să fie mai bine coordonat cu autoritățile naționale de protecție civilă. Este, de asemenea, esențial să se furnizeze suficiente informații de către statele membre cu privire la măsurile de prevenire și pregătire adoptate în situații de urgență. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

Experiența crizei COVID-19 a demonstrat că Uniunea și statele membre nu sunt pregătite în mod corespunzător să răspundă la situații de urgență la scară largă și că actualul cadru juridic nu este suficient de adecvat scopului. Criza COVID-19 a evidențiat, de asemenea, modul în care consecințele catastrofelor asupra sănătății umane, asupra mediului, asupra societății și asupra economiei pot avea o amploare fără precedent. Având în vedere necesitatea de a consolida capacitatea și acțiunile Uniunii în ceea ce privește sănătatea și protecția civilă, este esențial ca rescEU să fie consolidat și să devină mai flexibil, mai rapid și să fie mai bine coordonat cu autoritățile naționale de protecție civilă. Este, de asemenea, esențial să se furnizeze suficiente informații de către statele membre cu privire la măsurile de prevenire și pregătire adoptate în situații de urgență.

Amendamentul 7

Propunere de decizie

Considerentul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3b) | Pentru a spori la maximum transparența pentru cetățenii Uniunii și răspunderea în fața acestora, Comisia ar trebui să prezinte orientări privind modalitățile de determinare a proporției cheltuielilor executate prin intermediul mecanismului de protecție civilă al Uniunii care ar trebui să reprezinte ajutor oficial pentru dezvoltare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3b)

Pentru a spori la maximum transparența pentru cetățenii Uniunii și răspunderea în fața acestora, Comisia ar trebui să prezinte orientări privind modalitățile de determinare a proporției cheltuielilor executate prin intermediul mecanismului de protecție civilă al Uniunii care ar trebui să reprezinte ajutor oficial pentru dezvoltare.

Amendamentul 8

Propunere de decizie

Considerentul 3 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3c) | Având în vedere experiența dobândită în legătură cu pandemia de COVID-19 și luând în considerare necesitatea de a spori capacitatea de răspuns a Uniunii în domeniul sănătății și al protecției civile, rescEU ar trebui consolidat în mod semnificativ pentru a-i îmbunătăți performanța în cadrul fiecăruia dintre cei trei piloni ai mecanismului Uniunii: prevenire, pregătire și răspuns. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3c)

Având în vedere experiența dobândită în legătură cu pandemia de COVID-19 și luând în considerare necesitatea de a spori capacitatea de răspuns a Uniunii în domeniul sănătății și al protecției civile, rescEU ar trebui consolidat în mod semnificativ pentru a-i îmbunătăți performanța în cadrul fiecăruia dintre cei trei piloni ai mecanismului Uniunii: prevenire, pregătire și răspuns.

Amendamentul 9

Propunere de decizie

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Pentru a garanta o mai bună pregătire pentru astfel de evenimente în viitor, sunt necesare acțiuni urgente pentru consolidarea mecanismului Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Pentru a garanta o mai bună pregătire pentru astfel de evenimente în viitor, sunt necesare acțiuni urgente pentru consolidarea mecanismului Uniunii.

| (5) | Pentru a garanta o mai bună pregătire pentru astfel de evenimente în viitor, sunt necesare acțiuni urgente pentru consolidarea mecanismului Uniunii.
  Consolidarea mecanismului Uniunii ar trebui să completeze politicile și fondurile Uniunii, dar nu să înlocuiască integrarea principiului rezilienței la dezastre în aceste politici și fonduri. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a garanta o mai bună pregătire pentru astfel de evenimente în viitor, sunt necesare acțiuni urgente pentru consolidarea mecanismului Uniunii.
  Consolidarea mecanismului Uniunii ar trebui să completeze politicile și fondurile Uniunii, dar nu să înlocuiască integrarea principiului rezilienței la dezastre în aceste politici și fonduri.

Amendamentul 88

Propunere de decizie

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Pentru a îmbunătăți planificarea în materie de prevenire și de pregătire, Uniunea ar trebui să
  pledeze
  în
  continuare pentru investiții
  în prevenirea dezastrelor
  în toate sectoarele și pentru abordări
  cuprinzătoare de gestionare a riscurilor care să susțină prevenirea și pregătirea, ținând seama de o abordare care să ia în considerare mai multe tipuri de pericole, de o abordare ecosistemică și de efectele probabile ale schimbărilor climatice, în strânsă cooperare cu comunitățile științifice relevante
  și
  cu operatorii economici cheie. În acest scop, ar trebui privilegiate abordările transsectoriale care țin seama de toate riscurile, pe baza obiectivelor de reziliență la nivelul Uniunii care orientează stabilirea unei definiții de referință a capacităților și a pregătirii. Comisia va colabora cu statele membre pentru a defini obiectivele de reziliență la nivelul Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Pentru a îmbunătăți planificarea în materie de prevenire și de pregătire, Uniunea ar trebui să
  pledeze
  în
  continuare pentru investiții
  în prevenirea dezastrelor
  în toate sectoarele și pentru abordări
  cuprinzătoare de gestionare a riscurilor care să susțină prevenirea și pregătirea, ținând seama de o abordare care să ia în considerare mai multe tipuri de pericole, de o abordare ecosistemică și de efectele probabile ale schimbărilor climatice, în strânsă cooperare cu comunitățile științifice relevante
  și
  cu operatorii economici cheie. În acest scop, ar trebui privilegiate abordările transsectoriale care țin seama de toate riscurile, pe baza obiectivelor de reziliență la nivelul Uniunii care orientează stabilirea unei definiții de referință a capacităților și a pregătirii. Comisia va colabora cu statele membre pentru a defini obiectivele de reziliență la nivelul Uniunii.

| (6) | Pentru a îmbunătăți
  reziliența și
  planificarea în materie de prevenire și de pregătire, Uniunea ar trebui să
  consolideze investițiile
  în prevenirea dezastrelor
  la nivel transfrontalier și transsectorial, inclusiv cele care apar ca urmare a unor activități seismice, cum ar fi cutremurele, sau cauzate de inundații sau din cauza instabilității hidrogeologice, cum ar fi alunecările de teren, și abordările
  cuprinzătoare de gestionare a riscurilor care să susțină prevenirea și pregătirea, ținând seama de o abordare care să ia în considerare mai multe tipuri de pericole, de o abordare ecosistemică și de efectele probabile ale schimbărilor climatice, în strânsă cooperare cu comunitățile științifice relevante, cu operatorii economici cheie
  și cu autoritățile regionale și locale, care sunt jucători esențiali în ciclul de management al dezastrelor, precum și cu sectorul terțiar și cu organizațiile de voluntari care activează în acest domeniu, și nu trebuie să pună în pericol mecanismele de coordonare stabilite la nivelul Uniunii
  . În acest scop, ar trebui privilegiate abordările transsectoriale
  și transfrontaliere
  care țin seama de toate riscurile, pe baza obiectivelor de reziliență la nivelul Uniunii care orientează stabilirea unei definiții de referință a capacităților și a pregătirii. Comisia va colabora cu statele membre
  și cu Parlamentul European
  pentru a defini obiectivele de reziliență la nivelul Uniunii
  și va ține cont de orice plan operațional de intervenție în situații de urgență care există deja la nivel național, regional sau local
  . |
| --- | --- |

(6)

Pentru a îmbunătăți
  reziliența și
  planificarea în materie de prevenire și de pregătire, Uniunea ar trebui să
  consolideze investițiile
  în prevenirea dezastrelor
  la nivel transfrontalier și transsectorial, inclusiv cele care apar ca urmare a unor activități seismice, cum ar fi cutremurele, sau cauzate de inundații sau din cauza instabilității hidrogeologice, cum ar fi alunecările de teren, și abordările
  cuprinzătoare de gestionare a riscurilor care să susțină prevenirea și pregătirea, ținând seama de o abordare care să ia în considerare mai multe tipuri de pericole, de o abordare ecosistemică și de efectele probabile ale schimbărilor climatice, în strânsă cooperare cu comunitățile științifice relevante, cu operatorii economici cheie
  și cu autoritățile regionale și locale, care sunt jucători esențiali în ciclul de management al dezastrelor, precum și cu sectorul terțiar și cu organizațiile de voluntari care activează în acest domeniu, și nu trebuie să pună în pericol mecanismele de coordonare stabilite la nivelul Uniunii
  . În acest scop, ar trebui privilegiate abordările transsectoriale
  și transfrontaliere
  care țin seama de toate riscurile, pe baza obiectivelor de reziliență la nivelul Uniunii care orientează stabilirea unei definiții de referință a capacităților și a pregătirii. Comisia va colabora cu statele membre
  și cu Parlamentul European
  pentru a defini obiectivele de reziliență la nivelul Uniunii
  și va ține cont de orice plan operațional de intervenție în situații de urgență care există deja la nivel național, regional sau local
  .

Amendamentul 11

Propunere de decizie

Considerentul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | Pentru a asigura o prevenire eficientă a dezastrelor, simulările de criză și procesul de certificare a capacităților de răspuns ar trebui considerate elemente-cheie. Evaluările periodice ale riscurilor la nivel regional și local sunt necesare pentru ca autoritățile naționale să poată lua măsuri pentru a consolida reziliența în cazul în care acest lucru este necesar, inclusiv prin utilizarea fondurilor existente ale Uniunii. Aceste evaluări ale riscurilor ar trebui să pună accentul pe particularitățile regiunilor, cum ar fi activitatea seismică, inundații sau incendii forestiere frecvente. Evaluările ar trebui să aibă în vedere, de asemenea, nivelul cooperării transfrontaliere pentru ca mecanismul Uniunii să dispună de informații detaliate cu privire la capacitățile disponibile la nivel local pentru o intervenție mai specifică. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)

Pentru a asigura o prevenire eficientă a dezastrelor, simulările de criză și procesul de certificare a capacităților de răspuns ar trebui considerate elemente-cheie. Evaluările periodice ale riscurilor la nivel regional și local sunt necesare pentru ca autoritățile naționale să poată lua măsuri pentru a consolida reziliența în cazul în care acest lucru este necesar, inclusiv prin utilizarea fondurilor existente ale Uniunii. Aceste evaluări ale riscurilor ar trebui să pună accentul pe particularitățile regiunilor, cum ar fi activitatea seismică, inundații sau incendii forestiere frecvente. Evaluările ar trebui să aibă în vedere, de asemenea, nivelul cooperării transfrontaliere pentru ca mecanismul Uniunii să dispună de informații detaliate cu privire la capacitățile disponibile la nivel local pentru o intervenție mai specifică.

Amendamentul 12

Propunere de decizie

Considerentul 6 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6b) | Definirea obiectivelor Uniunii în materie de reziliență în caz de dezastre pentru a sprijini acțiunile de prevenire și de pregătire ar trebui să ia în considerare consecințele sociale cu efect pe termen lung care se observă în prima fază după criză și să includă o evaluare exactă a acestora, consecințe gestionate de agențiile de protecție civilă, acordându-se o atenție deosebită celor mai vulnerabile persoane. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6b)

Definirea obiectivelor Uniunii în materie de reziliență în caz de dezastre pentru a sprijini acțiunile de prevenire și de pregătire ar trebui să ia în considerare consecințele sociale cu efect pe termen lung care se observă în prima fază după criză și să includă o evaluare exactă a acestora, consecințe gestionate de agențiile de protecție civilă, acordându-se o atenție deosebită celor mai vulnerabile persoane.

Amendamentul 89

Propunere de decizie

Considerentul 6 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6c) | Rolul autorităților regionale și locale în prevenirea și managementul dezastrelor este de mare importanță, iar capacitățile de răspuns ale acestora trebuie să fie implicate în mod adecvat în toate activitățile de coordonare și de trimitere pe teren realizate în temeiul prezentei decizii, conform cadrelor instituționale și juridice ale statelor membre, în vederea reducerii la minimum a suprapunerilor și pentru a favoriza interoperabilitatea. Aceste autorități pot juca un rol preventiv important și sunt, de asemenea, primele care reacționează în urma unui dezastru, împreună cu capacitățile voluntarilor lor. Prin urmare, este nevoie de o cooperare continuă la nivel local, regional și transfrontalier, în vederea instituirii unor sisteme comune de alertă pentru o intervenție rapidă înainte de mobilizarea rescEU, precum și de campanii periodice de informare a publicului cu privire la măsurile inițiale de răspuns. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6c)

Rolul autorităților regionale și locale în prevenirea și managementul dezastrelor este de mare importanță, iar capacitățile de răspuns ale acestora trebuie să fie implicate în mod adecvat în toate activitățile de coordonare și de trimitere pe teren realizate în temeiul prezentei decizii, conform cadrelor instituționale și juridice ale statelor membre, în vederea reducerii la minimum a suprapunerilor și pentru a favoriza interoperabilitatea. Aceste autorități pot juca un rol preventiv important și sunt, de asemenea, primele care reacționează în urma unui dezastru, împreună cu capacitățile voluntarilor lor. Prin urmare, este nevoie de o cooperare continuă la nivel local, regional și transfrontalier, în vederea instituirii unor sisteme comune de alertă pentru o intervenție rapidă înainte de mobilizarea rescEU, precum și de campanii periodice de informare a publicului cu privire la măsurile inițiale de răspuns.

Amendamentul 13

Propunere de decizie

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Crearea unei rezerve de resurse implică punerea în comun a unei serii de echipe de salvare, experți și echipamente pe care statele membre să le mențină întotdeauna pregătite pentru misiunile de protecție civilă ale Uniunii. Este esențial ca aceste echipe să îndeplinească criterii exigente în ceea ce privește calitatea și fiabilitatea pentru a garanta interoperabilitatea lor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Crearea unei rezerve de resurse implică punerea în comun a unei serii de echipe de salvare, experți și echipamente pe care statele membre să le mențină întotdeauna pregătite pentru misiunile de protecție civilă ale Uniunii. Este esențial ca aceste echipe să îndeplinească criterii exigente în ceea ce privește calitatea și fiabilitatea pentru a garanta interoperabilitatea lor.

Amendamentul 14

Propunere de decizie

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Mecanismul Uniunii ar trebui să utilizeze infrastructurile spațiale ale Uniunii, cum ar fi Programul european de observare a Pământului (Copernicus), Galileo, Cunoașterea situației spațiale și GOVSATCOM, care oferă instrumente importante la nivelul Uniunii pentru a răspunde la situațiile de urgență interne și externe. Sistemele de gestionare a situațiilor de urgență ale programului Copernicus oferă sprijin ERCC în diferitele etape ale situațiilor de urgență, de la alerta timpurie și prevenire până la recuperarea în caz de dezastru. GOVSATCOM urmează să ofere o capacitate de comunicare securizată prin satelit, adaptată în mod specific la nevoile utilizatorilor guvernamentali în materie de gestionare a situațiilor de urgență. Galileo este prima infrastructură globală de navigare și de poziționare prin satelit concepută special pentru scopuri civile în Europa și în întreaga lume și poate fi utilizată și în alte domenii, cum ar fi gestionarea situațiilor de urgență, inclusiv activitățile de alertă timpurie. Serviciile relevante ale programului Galileo vor include un serviciu de urgență, care transmite, prin emiterea de semnale, avertizări privind dezastrele naturale sau alte situații de urgență în anumite zone. Statele membre ar trebui să fie
  în măsură
  să utilizeze acest serviciu. În cazul în care decid să îl utilizeze, pentru a valida sistemul, acestea ar trebui să identifice care sunt autoritățile naționale competente să utilizeze respectivul serviciu de urgență și să le notifice Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Mecanismul Uniunii ar trebui să utilizeze infrastructurile spațiale ale Uniunii, cum ar fi Programul european de observare a Pământului (Copernicus), Galileo, Cunoașterea situației spațiale și GOVSATCOM, care oferă instrumente importante la nivelul Uniunii pentru a răspunde la situațiile de urgență interne și externe. Sistemele de gestionare a situațiilor de urgență ale programului Copernicus oferă sprijin ERCC în diferitele etape ale situațiilor de urgență, de la alerta timpurie și prevenire până la recuperarea în caz de dezastru. GOVSATCOM urmează să ofere o capacitate de comunicare securizată prin satelit, adaptată în mod specific la nevoile utilizatorilor guvernamentali în materie de gestionare a situațiilor de urgență. Galileo este prima infrastructură globală de navigare și de poziționare prin satelit concepută special pentru scopuri civile în Europa și în întreaga lume și poate fi utilizată și în alte domenii, cum ar fi gestionarea situațiilor de urgență, inclusiv activitățile de alertă timpurie. Serviciile relevante ale programului Galileo vor include un serviciu de urgență, care transmite, prin emiterea de semnale, avertizări privind dezastrele naturale sau alte situații de urgență în anumite zone. Statele membre ar trebui să fie
  în măsură
  să utilizeze acest serviciu. În cazul în care decid să îl utilizeze, pentru a valida sistemul, acestea ar trebui să identifice care sunt autoritățile naționale competente să utilizeze respectivul serviciu de urgență și să le notifice Comisiei.

| (9) | Mecanismul Uniunii ar trebui să utilizeze infrastructurile spațiale ale Uniunii, cum ar fi Programul european de observare a Pământului (Copernicus), Galileo, Cunoașterea situației spațiale și GOVSATCOM, care oferă instrumente importante la nivelul Uniunii pentru a răspunde la situațiile de urgență interne și externe. Sistemele de gestionare a situațiilor de urgență ale programului Copernicus oferă sprijin ERCC în diferitele etape ale situațiilor de urgență, de la alerta timpurie și prevenire până la recuperarea în caz de dezastru. GOVSATCOM urmează să ofere o capacitate de comunicare securizată prin satelit, adaptată în mod specific la nevoile utilizatorilor guvernamentali în materie de gestionare a situațiilor de urgență. Galileo este prima infrastructură globală de navigare și de poziționare prin satelit concepută special pentru scopuri civile în Europa și în întreaga lume și poate fi utilizată și în alte domenii, cum ar fi gestionarea situațiilor de urgență, inclusiv activitățile de alertă timpurie. Serviciile relevante ale programului Galileo vor include un serviciu de urgență, care transmite, prin emiterea de semnale, avertizări privind dezastrele naturale sau alte situații de urgență în anumite zone. Statele membre ar trebui să fie
  încurajate
  să utilizeze acest serviciu
  , având în vedere potențialul acestuia de a salva vieți și de a facilita coordonarea acțiunilor de urgență
  . În cazul în care decid să îl utilizeze, pentru a valida sistemul, acestea ar trebui să identifice care sunt autoritățile naționale competente să utilizeze respectivul serviciu de urgență și să le notifice Comisiei. |
| --- | --- |

(9)

Mecanismul Uniunii ar trebui să utilizeze infrastructurile spațiale ale Uniunii, cum ar fi Programul european de observare a Pământului (Copernicus), Galileo, Cunoașterea situației spațiale și GOVSATCOM, care oferă instrumente importante la nivelul Uniunii pentru a răspunde la situațiile de urgență interne și externe. Sistemele de gestionare a situațiilor de urgență ale programului Copernicus oferă sprijin ERCC în diferitele etape ale situațiilor de urgență, de la alerta timpurie și prevenire până la recuperarea în caz de dezastru. GOVSATCOM urmează să ofere o capacitate de comunicare securizată prin satelit, adaptată în mod specific la nevoile utilizatorilor guvernamentali în materie de gestionare a situațiilor de urgență. Galileo este prima infrastructură globală de navigare și de poziționare prin satelit concepută special pentru scopuri civile în Europa și în întreaga lume și poate fi utilizată și în alte domenii, cum ar fi gestionarea situațiilor de urgență, inclusiv activitățile de alertă timpurie. Serviciile relevante ale programului Galileo vor include un serviciu de urgență, care transmite, prin emiterea de semnale, avertizări privind dezastrele naturale sau alte situații de urgență în anumite zone. Statele membre ar trebui să fie
  încurajate
  să utilizeze acest serviciu
  , având în vedere potențialul acestuia de a salva vieți și de a facilita coordonarea acțiunilor de urgență
  . În cazul în care decid să îl utilizeze, pentru a valida sistemul, acestea ar trebui să identifice care sunt autoritățile naționale competente să utilizeze respectivul serviciu de urgență și să le notifice Comisiei.

Amendamentul 15

Propunere de decizie

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Mecanismul Uniunii și rescEU ar trebui concepute într-un mod care să permită Uniunii să răspundă în mod eficace la o gamă largă de situații de urgență. Schimbările climatice conduc la o creștere a frecvenței, intensității și complexității dezastrelor naturale în interiorul Uniunii și la nivel mondial, ceea ce necesită un grad ridicat de solidaritate între țări. În fiecare an, numeroase state membre sunt devastate de incendii forestiere, care distrug mii de hectare și fac numeroase victime. Această situație a fost evidentă în special în timpul sezonului de incendii forestiere din 2017 din Portugalia, ceea ce a condus la propunerea rescEU din noiembrie 2017 a Comisiei. Capacitatea de prevenire și de reacție a statelor membre, inclusiv a celor mai afectate de incendiile forestiere, este adesea insuficientă. Prin urmare, este esențial să se consolideze prevenirea, pregătirea și răspunsul în caz de dezastre, iar mecanismul Uniunii să cuprindă capacități suficiente, inclusiv în perioada de tranziție a rescEU, pentru a acționa atunci când au loc incendii forestiere și alte dezastre naturale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

Mecanismul Uniunii și rescEU ar trebui concepute într-un mod care să permită Uniunii să răspundă în mod eficace la o gamă largă de situații de urgență. Schimbările climatice conduc la o creștere a frecvenței, intensității și complexității dezastrelor naturale în interiorul Uniunii și la nivel mondial, ceea ce necesită un grad ridicat de solidaritate între țări. În fiecare an, numeroase state membre sunt devastate de incendii forestiere, care distrug mii de hectare și fac numeroase victime. Această situație a fost evidentă în special în timpul sezonului de incendii forestiere din 2017 din Portugalia, ceea ce a condus la propunerea rescEU din noiembrie 2017 a Comisiei. Capacitatea de prevenire și de reacție a statelor membre, inclusiv a celor mai afectate de incendiile forestiere, este adesea insuficientă. Prin urmare, este esențial să se consolideze prevenirea, pregătirea și răspunsul în caz de dezastre, iar mecanismul Uniunii să cuprindă capacități suficiente, inclusiv în perioada de tranziție a rescEU, pentru a acționa atunci când au loc incendii forestiere și alte dezastre naturale.

Amendamentul 16

Propunere de decizie

Considerentul 9 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9b) | În timpul pandemiei de COVID-19, în baza dispozițiilor în vigoare din Decizia 1313/2013/UE, Comisia a putut include în rescEU stocuri medicale, constând în contramăsuri medicale, cum ar fi echipamente medicale de terapie intensivă, echipamente individuale de protecție, materiale de laborator, vaccinuri și medicamente în vederea reacției la o amenințare transfrontalieră gravă în domeniul sănătății. Din aceste stocuri au fost livrate echipamente individuale de protecție unor state membre și țări candidate. Cu toate acestea, deoarece numai statele membre pot achiziționa, închiria sau contracta în leasing capacități rescEU, a trecut mai mult de o lună între adoptarea actului de punere în aplicare pentru constituirea stocurilor susmenționate și prima tranșă de echipamente și materiale medicale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9b)

În timpul pandemiei de COVID-19, în baza dispozițiilor în vigoare din Decizia 1313/2013/UE, Comisia a putut include în rescEU stocuri medicale, constând în contramăsuri medicale, cum ar fi echipamente medicale de terapie intensivă, echipamente individuale de protecție, materiale de laborator, vaccinuri și medicamente în vederea reacției la o amenințare transfrontalieră gravă în domeniul sănătății. Din aceste stocuri au fost livrate echipamente individuale de protecție unor state membre și țări candidate. Cu toate acestea, deoarece numai statele membre pot achiziționa, închiria sau contracta în leasing capacități rescEU, a trecut mai mult de o lună între adoptarea actului de punere în aplicare pentru constituirea stocurilor susmenționate și prima tranșă de echipamente și materiale medicale.

Amendamentul 17

Propunere de decizie

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Pentru a avea capacitatea operațională de a răspunde rapid
  la o criză
  de mari dimensiuni sau la un eveniment cu probabilitate scăzută și cu un impact ridicat, cum este pandemia de COVID-19, Uniunea ar trebui să aibă posibilitatea de a achiziționa, a închiria, a deține în sistem de leasing sau a contracta capacități rescEU pentru a putea sprijini statele membre copleșite de situații de urgență la scară largă, în conformitate cu competențele de sprijin în domeniul protecției civile
  și acordând o atenție deosebită persoanelor vulnerabile
  . Aceste capacități trebuie
  prepoziționate
  în centre logistice de pe teritoriul Uniunii
  sau, din motive strategice
  ,
  prin intermediul unor rețele de încredere de centre, cum ar fi depozitele de materiale pentru acțiuni umanitare ale ONU
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Pentru a avea capacitatea operațională de a răspunde rapid
  la o criză
  de mari dimensiuni sau la un eveniment cu probabilitate scăzută și cu un impact ridicat, cum este pandemia de COVID-19, Uniunea ar trebui să aibă posibilitatea de a achiziționa, a închiria, a deține în sistem de leasing sau a contracta capacități rescEU pentru a putea sprijini statele membre copleșite de situații de urgență la scară largă, în conformitate cu competențele de sprijin în domeniul protecției civile
  și acordând o atenție deosebită persoanelor vulnerabile
  . Aceste capacități trebuie
  prepoziționate
  în centre logistice de pe teritoriul Uniunii
  sau, din motive strategice
  ,
  prin intermediul unor rețele de încredere de centre, cum ar fi depozitele de materiale pentru acțiuni umanitare ale ONU
  .

| (10) | Pentru a avea capacitatea operațională de a răspunde rapid
  și eficient la crize
  de mari dimensiuni sau la un eveniment cu probabilitate scăzută și cu un impact ridicat, cum este pandemia de COVID-19, Uniunea ar trebui să aibă posibilitatea de a achiziționa
  în mod autonom
  , a închiria, a deține în sistem de leasing sau a contracta capacități rescEU pentru a putea sprijini statele membre copleșite de situații de urgență la scară largă
  și la nivel transfrontalier
  , în conformitate cu competențele de sprijin în domeniul protecției civile. Aceste capacități trebuie
  localizate
  în centre logistice de pe teritoriul Uniunii
  . Acolo unde este necesar, EMA și ECDC ar trebui să fie consultate în ceea ce privește definirea, gestionarea și distribuirea capacităților dedicate soluționării situațiilor de urgență medicală. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a avea capacitatea operațională de a răspunde rapid
  și eficient la crize
  de mari dimensiuni sau la un eveniment cu probabilitate scăzută și cu un impact ridicat, cum este pandemia de COVID-19, Uniunea ar trebui să aibă posibilitatea de a achiziționa
  în mod autonom
  , a închiria, a deține în sistem de leasing sau a contracta capacități rescEU pentru a putea sprijini statele membre copleșite de situații de urgență la scară largă
  și la nivel transfrontalier
  , în conformitate cu competențele de sprijin în domeniul protecției civile. Aceste capacități trebuie
  localizate
  în centre logistice de pe teritoriul Uniunii
  . Acolo unde este necesar, EMA și ECDC ar trebui să fie consultate în ceea ce privește definirea, gestionarea și distribuirea capacităților dedicate soluționării situațiilor de urgență medicală.

Amendamentul 18

Propunere de decizie

Considerentul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10a) | În cadrul desfășurării activităților mecanismului Uniunii, ar trebui să se acorde o atenție deosebită protecției persoanelor vulnerabile. În plus, și pentru a preveni violența bazată pe gen, inclusiv violența domestică în timpul crizelor, Comisia ar trebui să elaboreze, împreună cu statele membre, orientări bazate pe cele mai bune practici pentru sprijinirea victimelor violenței de gen în cadrul mecanismului de protecție civilă al Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10a)

În cadrul desfășurării activităților mecanismului Uniunii, ar trebui să se acorde o atenție deosebită protecției persoanelor vulnerabile. În plus, și pentru a preveni violența bazată pe gen, inclusiv violența domestică în timpul crizelor, Comisia ar trebui să elaboreze, împreună cu statele membre, orientări bazate pe cele mai bune practici pentru sprijinirea victimelor violenței de gen în cadrul mecanismului de protecție civilă al Uniunii.

Amendamentul 19

Propunere de decizie

Considerentul 10 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10b) | Pe baza principiilor solidarității și acoperirii universale a serviciilor de sănătate de calitate și a rolului central al Uniunii în accelerarea progreselor în ceea ce privește provocările globale în materie de sănătate, mecanismul de protecție civilă al Uniunii ar trebui, într-un mod care să asigure sinergia și complementaritatea cu alte programe relevante ale Uniunii, în special cu EU4Health, să creeze o capacitate mai bună de prevenire, de pregătire și de răspuns în ceea ce privește urgențele medicale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10b)

Pe baza principiilor solidarității și acoperirii universale a serviciilor de sănătate de calitate și a rolului central al Uniunii în accelerarea progreselor în ceea ce privește provocările globale în materie de sănătate, mecanismul de protecție civilă al Uniunii ar trebui, într-un mod care să asigure sinergia și complementaritatea cu alte programe relevante ale Uniunii, în special cu EU4Health, să creeze o capacitate mai bună de prevenire, de pregătire și de răspuns în ceea ce privește urgențele medicale.

Amendamentul 20

Propunere de decizie

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Capacitățile rescEU achiziționate, închiriate, deținute în sistem de leasing sau contractate în alt mod de către statele membre ar putea fi utilizate în scopuri naționale, dar numai atunci când nu sunt utilizate sau nu sunt necesare pentru operațiuni de răspuns în cadrul mecanismului Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Capacitățile rescEU achiziționate, închiriate, deținute în sistem de leasing sau contractate în alt mod de către statele membre ar putea fi utilizate în scopuri naționale, dar numai atunci când nu sunt utilizate sau nu sunt necesare pentru operațiuni de răspuns în cadrul mecanismului Uniunii.

| (11) | Capacitățile rescEU achiziționate, închiriate, deținute în sistem de leasing sau contractate în alt mod de către statele membre
  sau de Comisie
  ar putea fi utilizate în scopuri naționale
  de către statele membre care dețin aceste capacități
  , dar numai atunci când nu sunt utilizate sau nu sunt necesare pentru operațiuni de răspuns în cadrul mecanismului Uniunii
  , acordând prioritate combaterii urgențelor transfrontaliere
  . |
| --- | --- |

(11)

Capacitățile rescEU achiziționate, închiriate, deținute în sistem de leasing sau contractate în alt mod de către statele membre
  sau de Comisie
  ar putea fi utilizate în scopuri naționale
  de către statele membre care dețin aceste capacități
  , dar numai atunci când nu sunt utilizate sau nu sunt necesare pentru operațiuni de răspuns în cadrul mecanismului Uniunii
  , acordând prioritate combaterii urgențelor transfrontaliere
  .

Amendamentul 21

Propunere de decizie

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Atunci când este necesar, Uniunea este interesată să răspundă la situații de urgență în țări terțe. Deși au fost instituite în principal pentru a fi utilizate ca plasă de siguranță în cadrul Uniunii, în cazuri justificate în mod corespunzător și ținând seama de principiile umanitare, capacitățile rescEU ar putea fi trimise pe teren în afara Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Atunci când este necesar, Uniunea este interesată să răspundă la situații de urgență în țări terțe. Deși au fost instituite în principal pentru a fi utilizate ca plasă de siguranță în cadrul Uniunii, în cazuri justificate în mod corespunzător și ținând seama de principiile umanitare, capacitățile rescEU ar putea fi trimise pe teren în afara Uniunii.

| (12) | Atunci când este necesar, Uniunea este interesată să răspundă la situații de urgență în țări terțe. Deși au fost instituite în principal pentru a fi utilizate ca plasă de siguranță în cadrul Uniunii, în cazuri justificate în mod corespunzător
  , cu consultarea actorilor din domeniul umanitar înainte de intervenție
  și ținând seama de principiile umanitare, capacitățile rescEU ar putea fi trimise pe teren în afara Uniunii. |
| --- | --- |

(12)

Atunci când este necesar, Uniunea este interesată să răspundă la situații de urgență în țări terțe. Deși au fost instituite în principal pentru a fi utilizate ca plasă de siguranță în cadrul Uniunii, în cazuri justificate în mod corespunzător
  , cu consultarea actorilor din domeniul umanitar înainte de intervenție
  și ținând seama de principiile umanitare, capacitățile rescEU ar putea fi trimise pe teren în afara Uniunii.

Amendamentul 22

Propunere de decizie

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Pentru a sprijini statele membre să ofere asistență, Rezerva europeană de protecție civilă ar trebui să fie consolidată în continuare prin cofinanțarea costurilor operaționale ale capacităților angajate
  atunci când
  sunt trimise pe teren în afara Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Pentru a sprijini statele membre să ofere asistență, Rezerva europeană de protecție civilă ar trebui să fie consolidată în continuare prin cofinanțarea costurilor operaționale ale capacităților angajate
  atunci când
  sunt trimise pe teren în afara Uniunii.

| (13) | Pentru a sprijini statele membre să ofere asistență
  și în afara Uniunii
  , Rezerva europeană de protecție civilă ar trebui să fie consolidată în continuare prin cofinanțarea costurilor operaționale ale capacităților angajate
  la același nivel, indiferent dacă
  sunt trimise pe teren
  în interiorul sau
  în afara Uniunii. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a sprijini statele membre să ofere asistență
  și în afara Uniunii
  , Rezerva europeană de protecție civilă ar trebui să fie consolidată în continuare prin cofinanțarea costurilor operaționale ale capacităților angajate
  la același nivel, indiferent dacă
  sunt trimise pe teren
  în interiorul sau
  în afara Uniunii.

Amendamentul 23

Propunere de decizie

Considerentul 14 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14a) | Pentru a consolida cooperarea în combaterea aeriană a incendiilor forestiere și ca răspuns la alte dezastre, procesele administrative ar trebui raționalizate, acolo unde este posibil, pentru a asigura intervenția promptă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14a)

Pentru a consolida cooperarea în combaterea aeriană a incendiilor forestiere și ca răspuns la alte dezastre, procesele administrative ar trebui raționalizate, acolo unde este posibil, pentru a asigura intervenția promptă.

Amendamentul 24

Propunere de decizie

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | Având în vedere faptul că trimiterea pe teren a capacităților rescEU pentru operațiuni de răspuns în cadrul mecanismului Uniunii oferă o valoare adăugată semnificativă a Uniunii prin asigurarea unui răspuns eficace și rapid în sprijinul persoanelor aflate în situații de urgență, ar trebui să se prevadă obligații suplimentare pentru a asigura vizibilitatea Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

Având în vedere faptul că trimiterea pe teren a capacităților rescEU pentru operațiuni de răspuns în cadrul mecanismului Uniunii oferă o valoare adăugată semnificativă a Uniunii prin asigurarea unui răspuns eficace și rapid în sprijinul persoanelor aflate în situații de urgență, ar trebui să se prevadă obligații suplimentare pentru a asigura vizibilitatea Uniunii.

| (16) | Având în vedere faptul că trimiterea pe teren a capacităților rescEU pentru operațiuni de răspuns în cadrul mecanismului Uniunii oferă o valoare adăugată semnificativă a Uniunii prin asigurarea unui răspuns eficace și rapid în sprijinul persoanelor aflate în situații de urgență, ar trebui să se prevadă obligații suplimentare pentru a 
  furniza informații cetățenilor și mass-mediei din Uniune și pentru a
  asigura
  , de asemenea,
  vizibilitatea Uniunii.
  Autoritățile naționale ar trebui să primească din partea Comisiei, pentru fiecare intervenție specială, orientări în materie de comunicare, pentru a se asigura că rolul Uniunii este reflectat în mod adecvat. |
| --- | --- |

(16)

Având în vedere faptul că trimiterea pe teren a capacităților rescEU pentru operațiuni de răspuns în cadrul mecanismului Uniunii oferă o valoare adăugată semnificativă a Uniunii prin asigurarea unui răspuns eficace și rapid în sprijinul persoanelor aflate în situații de urgență, ar trebui să se prevadă obligații suplimentare pentru a 
  furniza informații cetățenilor și mass-mediei din Uniune și pentru a
  asigura
  , de asemenea,
  vizibilitatea Uniunii.
  Autoritățile naționale ar trebui să primească din partea Comisiei, pentru fiecare intervenție specială, orientări în materie de comunicare, pentru a se asigura că rolul Uniunii este reflectat în mod adecvat.

Amendamentul 25

Propunere de decizie

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Pentru a spori flexibilitatea, precum și pentru a realiza o execuție bugetară optimă,
  gestiunea indirectă
  ar trebui
  inclusă
  ca metodă de execuție
  bugetară
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Pentru a spori flexibilitatea, precum și pentru a realiza o execuție bugetară optimă,
  gestiunea indirectă
  ar trebui
  inclusă
  ca metodă de execuție
  bugetară
  .

| (17) | Pentru a spori flexibilitatea, precum și pentru a realiza o execuție bugetară optimă,
  prezenta decizie
  ar trebui
  să prevadă gestionarea indirectă
  ca metodă de execuție
  a bugetului atunci când natura și conținutul acțiunii vizate justifică acest lucru
  . |
| --- | --- |

(17)

Pentru a spori flexibilitatea, precum și pentru a realiza o execuție bugetară optimă,
  prezenta decizie
  ar trebui
  să prevadă gestionarea indirectă
  ca metodă de execuție
  a bugetului atunci când natura și conținutul acțiunii vizate justifică acest lucru
  .

Amendamentul 26

Propunere de decizie

Considerentul 17 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17a) | În conformitate cu articolul 155 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului1a


   (1a)

  („Regulamentul financiar”), entitățile enumerate la articolul 62 alineatul (1) litera (c) din respectivul regulament și la articolul 25 alineatul (2) din prezenta decizie ar trebui să își îndeplinească în fiecare an obligațiile de raportare. Cerințele de raportare aplicabile respectivelor entități sunt stabilite în acordul de verificare menționat la articolul 130 alineatul (3) din Regulamentul financiar. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17a)

În conformitate cu articolul 155 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului1a


   (1a)

  („Regulamentul financiar”), entitățile enumerate la articolul 62 alineatul (1) litera (c) din respectivul regulament și la articolul 25 alineatul (2) din prezenta decizie ar trebui să își îndeplinească în fiecare an obligațiile de raportare. Cerințele de raportare aplicabile respectivelor entități sunt stabilite în acordul de verificare menționat la articolul 130 alineatul (3) din Regulamentul financiar.

Amendamentul 27

Propunere de decizie

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | Pentru a promova previzibilitatea și eficacitatea pe termen lung, atunci când pune în aplicare Decizia nr. 1313/2013/UE, Comisia ar trebui să adopte programe de lucru anuale sau multianuale care să indice alocările planificate. Acest demers ar trebui să contribuie la sporirea flexibilității de care dispune Uniunea în execuția bugetară și, prin urmare, să consolideze acțiunile de prevenire și de pregătire. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

Pentru a promova previzibilitatea și eficacitatea pe termen lung, atunci când pune în aplicare Decizia nr. 1313/2013/UE, Comisia ar trebui să adopte programe de lucru anuale sau multianuale care să indice alocările planificate. Acest demers ar trebui să contribuie la sporirea flexibilității de care dispune Uniunea în execuția bugetară și, prin urmare, să consolideze acțiunile de prevenire și de pregătire.

eliminat

Amendamentul 28

Propunere de decizie

Considerentul 18 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (18a) | Actele delegate ar trebui să definească competențele consolidate ale principalelor agenții ale Uniunii de a gestiona capacitățile rescEU, de a conduce procedurile de achiziții publice și de a oferi recomandări cu privire la cantitățile și la produsele specifice care urmează a fi plasate în centre logistice dispersate din punct de vedere geografic. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18a)

Actele delegate ar trebui să definească competențele consolidate ale principalelor agenții ale Uniunii de a gestiona capacitățile rescEU, de a conduce procedurile de achiziții publice și de a oferi recomandări cu privire la cantitățile și la produsele specifice care urmează a fi plasate în centre logistice dispersate din punct de vedere geografic.

Amendamentul 29

Propunere de decizie

Considerentul 18 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (18b) | Înființarea, gestionarea și distribuirea rezervelor strategice ale Uniunii și a stocurilor de capacități destinate să răspundă la urgențe medicale în cadrul programului EU4Health ar trebui să completeze rezervele rescEU. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18b)

Înființarea, gestionarea și distribuirea rezervelor strategice ale Uniunii și a stocurilor de capacități destinate să răspundă la urgențe medicale în cadrul programului EU4Health ar trebui să completeze rezervele rescEU.

Amendamentul 30

Propunere de decizie

Considerentul 22 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (22a) | Mecanismul Uniunii ar trebui să ofere, de asemenea, posibilitatea unor contribuții suplimentare voluntare din partea statelor membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22a)

Mecanismul Uniunii ar trebui să ofere, de asemenea, posibilitatea unor contribuții suplimentare voluntare din partea statelor membre.

Amendamentul 31

Propunere de decizie

Considerentul 23

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (23) | Deși măsurile de prevenire și de pregătire sunt esențiale pentru consolidarea robusteții Uniunii în fața dezastrelor naturale și a celor provocate de om, apariția, momentul producerii și amploarea dezastrelor sunt, prin natura lor, imprevizibile. După cum a arătat recenta criză provocată de pandemia de COVID-19, resursele financiare solicitate pentru a asigura un răspuns adecvat pot varia în mod semnificativ de la un an la altul și ar trebui să fie puse la dispoziție imediat. Reconcilierea principiului previzibilității cu necesitatea de a reacționa rapid la noile necesități presupune, în consecință, adaptarea execuției financiare a programelor. Prin urmare, este oportun să se autorizeze reportarea creditelor neutilizate, limitate la exercițiul următor și dedicate
  exclusiv
  acțiunilor de răspuns, în plus față de dispozițiile de la articolul 12 alineatul (4) din Regulamentul financiar. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23)

Deși măsurile de prevenire și de pregătire sunt esențiale pentru consolidarea robusteții Uniunii în fața dezastrelor naturale și a celor provocate de om, apariția, momentul producerii și amploarea dezastrelor sunt, prin natura lor, imprevizibile. După cum a arătat recenta criză provocată de pandemia de COVID-19, resursele financiare solicitate pentru a asigura un răspuns adecvat pot varia în mod semnificativ de la un an la altul și ar trebui să fie puse la dispoziție imediat. Reconcilierea principiului previzibilității cu necesitatea de a reacționa rapid la noile necesități presupune, în consecință, adaptarea execuției financiare a programelor. Prin urmare, este oportun să se autorizeze reportarea creditelor neutilizate, limitate la exercițiul următor și dedicate
  exclusiv
  acțiunilor de răspuns, în plus față de dispozițiile de la articolul 12 alineatul (4) din Regulamentul financiar.

| (23) | Deși măsurile de prevenire și de pregătire sunt esențiale pentru consolidarea robusteții Uniunii în fața dezastrelor naturale și a celor provocate de om, apariția, momentul producerii și amploarea dezastrelor sunt, prin natura lor, imprevizibile. După cum a arătat recenta criză provocată de pandemia de COVID-19, resursele financiare solicitate pentru a asigura un răspuns adecvat pot varia în mod semnificativ de la un an la altul și ar trebui să fie puse la dispoziție imediat. Reconcilierea principiului previzibilității cu necesitatea de a reacționa rapid la noile necesități presupune, în consecință, adaptarea execuției financiare a programelor. Prin urmare, este oportun să se autorizeze reportarea creditelor neutilizate, limitate la exercițiul următor și dedicate acțiunilor de
  prevenire, pregătire și
  răspuns, în plus față de dispozițiile de la articolul 12 alineatul (4) din Regulamentul financiar. |
| --- | --- |

(23)

Deși măsurile de prevenire și de pregătire sunt esențiale pentru consolidarea robusteții Uniunii în fața dezastrelor naturale și a celor provocate de om, apariția, momentul producerii și amploarea dezastrelor sunt, prin natura lor, imprevizibile. După cum a arătat recenta criză provocată de pandemia de COVID-19, resursele financiare solicitate pentru a asigura un răspuns adecvat pot varia în mod semnificativ de la un an la altul și ar trebui să fie puse la dispoziție imediat. Reconcilierea principiului previzibilității cu necesitatea de a reacționa rapid la noile necesități presupune, în consecință, adaptarea execuției financiare a programelor. Prin urmare, este oportun să se autorizeze reportarea creditelor neutilizate, limitate la exercițiul următor și dedicate acțiunilor de
  prevenire, pregătire și
  răspuns, în plus față de dispozițiile de la articolul 12 alineatul (4) din Regulamentul financiar.

Amendamentul 32

Propunere de decizie

Considerentul 25

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (25) | Anexa I la Decizia nr. 1313/2013/UE nu este suficient de flexibilă pentru a permite Uniunii să ajusteze în mod corespunzător investițiile în acțiuni de prevenire, pregătire și răspuns și, prin urmare, ar trebui să fie eliminată. Nivelurile investiților care urmează să fie alocate diferitelor etape ale ciclului de gestionare a riscurilor de dezastre trebuie stabilite în prealabil. Din cauza lipsei de flexibilitate, Uniunea nu poate reacționa la caracterul imprevizibil al dezastrelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25)

Anexa I la Decizia nr. 1313/2013/UE nu este suficient de flexibilă pentru a permite Uniunii să ajusteze în mod corespunzător investițiile în acțiuni de prevenire, pregătire și răspuns și, prin urmare, ar trebui să fie eliminată. Nivelurile investiților care urmează să fie alocate diferitelor etape ale ciclului de gestionare a riscurilor de dezastre trebuie stabilite în prealabil. Din cauza lipsei de flexibilitate, Uniunea nu poate reacționa la caracterul imprevizibil al dezastrelor.

eliminat

Amendamentul 33

Propunere de decizie

Considerentul 25 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (25a) | În cursul pandemiei de COVID-19, pentru a dispune de capacități rescEU funcționale și pentru ca mecanismul Uniunii să răspundă în mod eficace nevoilor cetățenilor Uniunii, au fost mobilizate credite financiare suplimentare pentru finanțarea acțiunilor din mecanismul Uniunii. Este important să se ofere Uniunii flexibilitatea necesară pentru a putea reacționa în mod eficace la caracterul imprevizibil al dezastrelor, menținând în același timp o anumită previzibilitate în ceea ce privește realizarea obiectivelor stabilite în prezenta decizie. Este important să se atingă echilibrul necesar în realizarea acestor obiective. Pentru a actualiza procentele care figurează în anexa I conform cu prioritățile mecanismului revizuit, ar trebui să fie delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25a)

În cursul pandemiei de COVID-19, pentru a dispune de capacități rescEU funcționale și pentru ca mecanismul Uniunii să răspundă în mod eficace nevoilor cetățenilor Uniunii, au fost mobilizate credite financiare suplimentare pentru finanțarea acțiunilor din mecanismul Uniunii. Este important să se ofere Uniunii flexibilitatea necesară pentru a putea reacționa în mod eficace la caracterul imprevizibil al dezastrelor, menținând în același timp o anumită previzibilitate în ceea ce privește realizarea obiectivelor stabilite în prezenta decizie. Este important să se atingă echilibrul necesar în realizarea acestor obiective. Pentru a actualiza procentele care figurează în anexa I conform cu prioritățile mecanismului revizuit, ar trebui să fie delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Amendamentul 34

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul - 1 (nou)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 1 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | La articolul 1, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Amendamentul

(-1)

2.   Protecția care urmează a fi asigurată prin mecanismul Uniunii acoperă în primul rând persoanele, dar și mediul și bunurile materiale, inclusiv patrimoniul cultural, împotriva tuturor tipurilor de dezastre naturale și provocate de om, inclusiv a consecințelor actelor de terorism, a dezastrelor tehnologice, radiologice sau de mediu, a poluării marine și a situațiilor de urgență acută în domeniul sănătății, care survin pe teritoriul sau în afara Uniunii. În cazul consecințelor actelor de terorism sau al dezastrelor radiologice, mecanismul Uniunii poate acoperi numai acțiunile de pregătire și răspuns.

„2.   Protecția care urmează a fi asigurată prin mecanismul Uniunii acoperă în primul rând persoanele, dar și mediul și bunurile materiale, inclusiv patrimoniul cultural, împotriva tuturor tipurilor de dezastre naturale și provocate de om, inclusiv a consecințelor actelor de terorism, a dezastrelor tehnologice, radiologice sau de mediu, a poluării marine
  , a instabilității hidrogeologice
  și a situațiilor de urgență acută în domeniul sănătății, care survin pe teritoriul sau în afara Uniunii. În cazul consecințelor actelor de terorism sau al dezastrelor radiologice, mecanismul Uniunii poate acoperi numai acțiunile de pregătire și răspuns.”

Amendamentul 35

Amendamentul 35

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul - 1 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul - 1 a (nou)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 1 – alineatul 3

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1a) | La articolul 1, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-1a)

(-1a)

La articolul 1, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

3.   Mecanismul Uniunii promovează solidaritatea între statele membre prin intermediul unei cooperări și al unei coordonări practice, fără a afecta responsabilitatea primară a statelor membre de a proteja persoanele, mediul și bunurile materiale, inclusiv patrimoniul cultural, de pe teritoriul lor împotriva dezastrelor și de a dota sistemele lor de management al dezastrelor cu capabilități suficiente pentru a le permite să facă față în mod corespunzător și consecvent dezastrelor de o natură și o magnitudine la care se pot aștepta și pentru care se pot pregăti, în mod rezonabil.

„3.   Mecanismul Uniunii promovează solidaritatea între statele membre prin intermediul unei cooperări și al unei coordonări practice, fără a afecta responsabilitatea primară a statelor membre de a proteja persoanele, mediul
  , solul
  și bunurile materiale, inclusiv patrimoniul cultural, de pe teritoriul lor împotriva dezastrelor și de a dota sistemele lor de management al dezastrelor cu capabilități suficiente pentru a le permite să
  prevină și să
  facă față în mod corespunzător și consecvent dezastrelor de o natură și o magnitudine la care se pot aștepta și pentru care se pot pregăti, în mod rezonabil.”

Amendamentul 36

Amendamentul 36

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul - 1 b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul - 1 b (nou)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 3 – alineatul 1 – litera c

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1b) | La articolul 3 alineatul (1), litera (c) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-1b)

(-1b)

La articolul 3 alineatul (1), litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

| (c) | facilitarea unui răspuns rapid și eficient la dezastre sau la dezastre iminente, inclusiv prin
  luarea de măsuri
  de
  atenuare a consecințelor imediate ale dezastrelor
  ; |
| --- | --- |

(c)

facilitarea unui răspuns rapid și eficient la dezastre sau la dezastre iminente, inclusiv prin
  luarea de măsuri
  de
  atenuare a consecințelor imediate ale dezastrelor
  ;

luarea de măsuri

atenuare a consecințelor imediate ale dezastrelor

| „(c) | facilitarea unui răspuns rapid și eficient la dezastre sau la dezastre iminente, inclusiv prin
  eliminarea tuturor obstacolelor
  de
  natură birocratică
  ;” |
| --- | --- |

„(c)

„(c)

facilitarea unui răspuns rapid și eficient la dezastre sau la dezastre iminente, inclusiv prin
  eliminarea tuturor obstacolelor
  de
  natură birocratică
  ;”

eliminarea tuturor obstacolelor

natură birocratică

Amendamentul 37

Amendamentul 37

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 a (nou)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | La articolul 4 se introduce următorul punct: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1a)

(1a)

La articolul 4 se introduce următorul punct:

„4a.
     
  «Obiectivele Uniunii în materie de reziliență la dezastre» înseamnă obiectivele stabilite în vederea sprijinirii acțiunilor de prevenire și de pregătire în scopul îmbunătățirii capacității Uniunii și a statelor sale membre de a rezista la efectele unei catastrofe care produce sau este susceptibilă de a produce efecte peste granițe, de a oferi un nivel de referință comun în ceea ce privește conservarea, în pofida efectelor unui astfel de dezastru, a funcțiilor societale esențiale și de a asigura funcționarea corespunzătoare a pieței interne într-un astfel de context;”

Amendamentul 38

Amendamentul 38

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 b (nou)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 5 – alineatul 1 – litera c

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b) | La articolul 5 alineatul (1), litera (c) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(1b)

(1b)

La articolul 5 alineatul (1), litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

| (c) | elaborează și actualizează cu regularitate o analiză generală intersectorială și o hartă a riscurilor de dezastre naturale și provocate de om cu care se poate confrunta Uniunea, urmând o abordare coerentă în diferite domenii de politică care pot contribui la prevenirea dezastrelor sau o pot afecta și ținând cont în mod corespunzător de efectele probabile ale schimbării climatice; |
| --- | --- |

(c)

elaborează și actualizează cu regularitate o analiză generală intersectorială și o hartă a riscurilor de dezastre naturale și provocate de om cu care se poate confrunta Uniunea, urmând o abordare coerentă în diferite domenii de politică care pot contribui la prevenirea dezastrelor sau o pot afecta și ținând cont în mod corespunzător de efectele probabile ale schimbării climatice;

| „(c) | elaborează și actualizează cu regularitate o analiză generală intersectorială și o hartă a riscurilor de dezastre naturale și provocate de om
  , inclusiv dezastre care produc sau sunt susceptibile de a produce efecte peste granițe,
  cu care se poate confrunta Uniunea, urmând o abordare coerentă în diferite domenii de politică care pot contribui la prevenirea dezastrelor sau o pot afecta și ținând cont în mod corespunzător de efectele probabile ale schimbării climatice;” |
| --- | --- |

„(c)

„(c)

elaborează și actualizează cu regularitate o analiză generală intersectorială și o hartă a riscurilor de dezastre naturale și provocate de om
  , inclusiv dezastre care produc sau sunt susceptibile de a produce efecte peste granițe,
  cu care se poate confrunta Uniunea, urmând o abordare coerentă în diferite domenii de politică care pot contribui la prevenirea dezastrelor sau o pot afecta și ținând cont în mod corespunzător de efectele probabile ale schimbării climatice;”

, inclusiv dezastre care produc sau sunt susceptibile de a produce efecte peste granițe,

Amendamentul 39

Amendamentul 39

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 c (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 c (nou)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 5 – alineatul 1 – litera h

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1c) | La articolul 5 alineatul (1), litera (h) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(1c)

(1c)

La articolul 5 alineatul (1), litera (h) se înlocuiește cu următorul text:

| (h) | promovează utilizarea de diferite fonduri ale Uniunii care pot sprijini prevenirea sustenabilă a dezastrelor și încurajează statele membre și regiunile să exploateze aceste oportunități de finanțare; |
| --- | --- |

(h)

promovează utilizarea de diferite fonduri ale Uniunii care pot sprijini prevenirea sustenabilă a dezastrelor și încurajează statele membre și regiunile să exploateze aceste oportunități de finanțare;

| „(h) | promovează utilizarea de diferite fonduri ale Uniunii care pot sprijini prevenirea sustenabilă a dezastrelor
  , inclusiv a celor cauzate de instabilitate hidrogeologică,
  și încurajează statele membre și regiunile să exploateze aceste oportunități de finanțare;” |
| --- | --- |

„(h)

„(h)

promovează utilizarea de diferite fonduri ale Uniunii care pot sprijini prevenirea sustenabilă a dezastrelor
  , inclusiv a celor cauzate de instabilitate hidrogeologică,
  și încurajează statele membre și regiunile să exploateze aceste oportunități de finanțare;”

, inclusiv a celor cauzate de instabilitate hidrogeologică,

Amendamentul 40

Amendamentul 40

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera -a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera -a (nouă)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 6 – alineatul 1 – litera c

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-a) | La alineatul (1), litera (c) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-a)

(-a)

La alineatul (1), litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

| (c) | dezvoltă și îmbunătățesc în continuare planificarea managementului riscurilor de dezastre la nivel național sau la un nivel subnațional corespunzător; |
| --- | --- |

(c)

dezvoltă și îmbunătățesc în continuare planificarea managementului riscurilor de dezastre la nivel național sau la un nivel subnațional corespunzător;

| | „(c) | dezvoltă și îmbunătățesc în continuare planificarea managementului riscurilor de dezastre la nivel național sau la un nivel subnațional corespunzător
  , inclusiv în ceea ce privește colaborarea transfrontalieră, ținând seama de obiectivele Uniunii în materie de reziliență la dezastre menționate la articolul 6 alineatul (5) și de riscurile legate de dezastre care produc sau sunt susceptibile de a produce efecte peste granițe
  ;” |
| --- | --- | --- |

„(c)

„(c)

dezvoltă și îmbunătățesc în continuare planificarea managementului riscurilor de dezastre la nivel național sau la un nivel subnațional corespunzător
  , inclusiv în ceea ce privește colaborarea transfrontalieră, ținând seama de obiectivele Uniunii în materie de reziliență la dezastre menționate la articolul 6 alineatul (5) și de riscurile legate de dezastre care produc sau sunt susceptibile de a produce efecte peste granițe
  ;”

, inclusiv în ceea ce privește colaborarea transfrontalieră, ținând seama de obiectivele Uniunii în materie de reziliență la dezastre menționate la articolul 6 alineatul (5) și de riscurile legate de dezastre care produc sau sunt susceptibile de a produce efecte peste granițe

Amendamentul 41

Amendamentul 41

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera -a a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera -a a (nouă)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 6 – alineatul 1 – litera d

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-aa) | La alineatul (1), litera (d) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-aa)

(-aa)

La alineatul (1), litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

La alineatul (1), litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

| (d) | pun la dispoziția Comisiei o sinteză a elementelor relevante ale evaluărilor menționate la literele (a) și (b), punând accentul pe principalele riscuri. Pentru riscurile principale care au consecințe la nivel transfrontalier, precum și, după caz, pentru riscurile cu probabilitate redusă de producere și cu impact major, statele membre descriu măsurile de prevenire și de pregătire prioritare. Sinteza se transmite Comisiei până la 31 decembrie 2020 și, ulterior, o dată la trei ani și ori de câte ori au loc modificări importante; |
| --- | --- |

(d)

pun la dispoziția Comisiei o sinteză a elementelor relevante ale evaluărilor menționate la literele (a) și (b), punând accentul pe principalele riscuri. Pentru riscurile principale care au consecințe la nivel transfrontalier, precum și, după caz, pentru riscurile cu probabilitate redusă de producere și cu impact major, statele membre descriu măsurile de prevenire și de pregătire prioritare. Sinteza se transmite Comisiei până la 31 decembrie 2020 și, ulterior, o dată la trei ani și ori de câte ori au loc modificări importante;

| | „(d) | pun la dispoziția Comisiei o sinteză a elementelor relevante ale evaluărilor menționate la literele (a) și (b), punând accentul pe principalele riscuri. Pentru riscurile principale care au consecințe la nivel transfrontalier
  și pentru riscurile legate de dezastre ce produc sau sunt susceptibile de a produce efecte peste granițe
  , precum și, după caz, pentru riscurile cu probabilitate redusă de producere și cu impact major, statele membre descriu măsurile de prevenire și de pregătire prioritare. Sinteza se transmite Comisiei până la 31 decembrie 2020 și, ulterior, o dată la trei ani și ori de câte ori au loc modificări importante;” |
| --- | --- | --- |

„(d)

„(d)

pun la dispoziția Comisiei o sinteză a elementelor relevante ale evaluărilor menționate la literele (a) și (b), punând accentul pe principalele riscuri. Pentru riscurile principale care au consecințe la nivel transfrontalier
  și pentru riscurile legate de dezastre ce produc sau sunt susceptibile de a produce efecte peste granițe
  , precum și, după caz, pentru riscurile cu probabilitate redusă de producere și cu impact major, statele membre descriu măsurile de prevenire și de pregătire prioritare. Sinteza se transmite Comisiei până la 31 decembrie 2020 și, ulterior, o dată la trei ani și ori de câte ori au loc modificări importante;”

și pentru riscurile legate de dezastre ce produc sau sunt susceptibile de a produce efecte peste granițe

Amendamentul 42

Amendamentul 42

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera b

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 6 – alineatul 1 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | îmbunătățesc colectarea de date privind pierderile cauzate de dezastre la nivel național sau la un nivel subnațional corespunzător, pentru a asigura elaborarea de scenarii bazate pe date concrete, astfel cum se prevede la articolul 10 alineatul (1). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

îmbunătățesc colectarea de date privind pierderile cauzate de dezastre la nivel național sau la un nivel subnațional corespunzător, pentru a asigura elaborarea de scenarii bazate pe date concrete, astfel cum se prevede la articolul 10 alineatul (1).

| (f) | îmbunătățesc colectarea de date privind pierderile cauzate de dezastre la nivel național sau la un nivel subnațional corespunzător, pentru a asigura elaborarea de scenarii bazate pe date concrete, astfel cum se prevede la articolul 10 alineatul (1)
  , în special atunci când este vorba de identificarea lacunelor înregistrate în ceea ce privește capacitățile de reacție la dezastre transfrontaliere
  . |
| --- | --- |

(f)

îmbunătățesc colectarea de date privind pierderile cauzate de dezastre la nivel național sau la un nivel subnațional corespunzător, pentru a asigura elaborarea de scenarii bazate pe date concrete, astfel cum se prevede la articolul 10 alineatul (1)
  , în special atunci când este vorba de identificarea lacunelor înregistrate în ceea ce privește capacitățile de reacție la dezastre transfrontaliere
  .

, în special atunci când este vorba de identificarea lacunelor înregistrate în ceea ce privește capacitățile de reacție la dezastre transfrontaliere

Amendamentul 43

Amendamentul 43

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera c

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera c

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 6 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Comisia
  definește obiectivele
  Uniunii în materie de reziliență la dezastre, pentru a sprijini acțiunile de prevenire și de pregătire. Obiectivele în materie de reziliență la dezastre asigură un nivel de referință comun pentru menținerea funcțiilor societale critice în fața efectelor în cascadă ale unui dezastru cu impact ridicat și pentru asigurarea funcționării pieței interne. Obiectivele se bazează pe scenarii orientate spre viitor, inclusiv pe impactul schimbărilor climatice asupra riscurilor de dezastre, pe date privind evenimentele trecute
  și
  pe studii de impact transsectoriale, acordându-se o atenție deosebită persoanelor vulnerabile. | 5.   
  Până la ... [18 de luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii de modificare],
  Comisia
  adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 30 pentru a completa prezenta decizie prin stabilirea obiectivelor
  Uniunii în materie de reziliență la dezastre, pentru a sprijini acțiunile de prevenire și de pregătire. Obiectivele în materie de reziliență la dezastre asigură un nivel de referință comun pentru menținerea funcțiilor societale critice în fața efectelor în cascadă ale unui dezastru cu impact ridicat și pentru asigurarea funcționării pieței interne. Obiectivele
  respective
  se bazează pe scenarii orientate spre viitor, inclusiv pe impactul schimbărilor climatice
  și al pierderii biodiversității
  asupra riscurilor de dezastre, pe date privind evenimentele trecute, pe studii de impact transsectoriale
  și pe analiza impactului social pe termen lung asupra teritoriilor afectate
  , acordându-se o atenție deosebită persoanelor vulnerabile.
  La elaborarea obiectivelor în materie de reziliență la dezastre, Comisia pune accentul în mod specific pe dezastrele recurente care afectează regiunile statelor membre și propune ca autoritățile naționale să ia măsuri concrete pentru a consolida reziliența la crize, inclusiv măsuri pentru a căror punere în aplicare este necesară utilizarea fondurilor Uniunii. |
| Comisia este împuternicită să adopte, după caz, acte delegate în conformitate cu articolul 30 pentru a defini obiectivele Uniunii în materie de reziliență la dezastre. | |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Comisia
  definește obiectivele
  Uniunii în materie de reziliență la dezastre, pentru a sprijini acțiunile de prevenire și de pregătire. Obiectivele în materie de reziliență la dezastre asigură un nivel de referință comun pentru menținerea funcțiilor societale critice în fața efectelor în cascadă ale unui dezastru cu impact ridicat și pentru asigurarea funcționării pieței interne. Obiectivele se bazează pe scenarii orientate spre viitor, inclusiv pe impactul schimbărilor climatice asupra riscurilor de dezastre, pe date privind evenimentele trecute
  și
  pe studii de impact transsectoriale, acordându-se o atenție deosebită persoanelor vulnerabile.

5.   
  Până la ... [18 de luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii de modificare],
  Comisia
  adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 30 pentru a completa prezenta decizie prin stabilirea obiectivelor
  Uniunii în materie de reziliență la dezastre, pentru a sprijini acțiunile de prevenire și de pregătire. Obiectivele în materie de reziliență la dezastre asigură un nivel de referință comun pentru menținerea funcțiilor societale critice în fața efectelor în cascadă ale unui dezastru cu impact ridicat și pentru asigurarea funcționării pieței interne. Obiectivele
  respective
  se bazează pe scenarii orientate spre viitor, inclusiv pe impactul schimbărilor climatice
  și al pierderii biodiversității
  asupra riscurilor de dezastre, pe date privind evenimentele trecute, pe studii de impact transsectoriale
  și pe analiza impactului social pe termen lung asupra teritoriilor afectate
  , acordându-se o atenție deosebită persoanelor vulnerabile.
  La elaborarea obiectivelor în materie de reziliență la dezastre, Comisia pune accentul în mod specific pe dezastrele recurente care afectează regiunile statelor membre și propune ca autoritățile naționale să ia măsuri concrete pentru a consolida reziliența la crize, inclusiv măsuri pentru a căror punere în aplicare este necesară utilizarea fondurilor Uniunii.

Comisia este împuternicită să adopte, după caz, acte delegate în conformitate cu articolul 30 pentru a defini obiectivele Uniunii în materie de reziliență la dezastre.

Comisia este împuternicită să adopte, după caz, acte delegate în conformitate cu articolul 30 pentru a defini obiectivele Uniunii în materie de reziliență la dezastre.

Amendamentul 44

Amendamentul 44

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| ERCC coordonează, monitorizează și sprijină în special răspunsul în timp real la situații de urgență la nivelul Uniunii. ERCC își desfășoară activitatea în strânsă legătură cu sistemele naționale de gestionare a crizelor, cu autoritățile de protecție civilă și cu organismele relevante ale Uniunii. | ERCC coordonează, monitorizează și sprijină în special răspunsul în timp real la situații de urgență la nivelul Uniunii. ERCC își desfășoară activitatea în strânsă legătură cu sistemele naționale de gestionare a crizelor, cu autoritățile de protecție civilă
  , cu grupurile de voluntari de la nivelul comunității
  și cu organismele relevante ale Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

ERCC coordonează, monitorizează și sprijină în special răspunsul în timp real la situații de urgență la nivelul Uniunii. ERCC își desfășoară activitatea în strânsă legătură cu sistemele naționale de gestionare a crizelor, cu autoritățile de protecție civilă și cu organismele relevante ale Uniunii.

ERCC coordonează, monitorizează și sprijină în special răspunsul în timp real la situații de urgență la nivelul Uniunii. ERCC își desfășoară activitatea în strânsă legătură cu sistemele naționale de gestionare a crizelor, cu autoritățile de protecție civilă
  , cu grupurile de voluntari de la nivelul comunității
  și cu organismele relevante ale Uniunii.

, cu grupurile de voluntari de la nivelul comunității

Amendamentul 45

Amendamentul 45

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4 – litera c

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4 – litera c

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 8 – litera c – liniuța 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | pentru a dezvolta sisteme transnaționale de detectare și alertă de interes pentru Uniune; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

pentru a dezvolta sisteme transnaționale de detectare și alertă de interes pentru Uniune;

| — | pentru a dezvolta sisteme transnaționale de detectare și alertă
  timpurie
  de interes pentru Uniune
  , cu scopul de a atenua efectele imediate ale dezastrelor sau pandemiilor asupra vieților omenești
  ; |
| --- | --- |

—

pentru a dezvolta sisteme transnaționale de detectare și alertă
  timpurie
  de interes pentru Uniune
  , cu scopul de a atenua efectele imediate ale dezastrelor sau pandemiilor asupra vieților omenești
  ;

timpurie

, cu scopul de a atenua efectele imediate ale dezastrelor sau pandemiilor asupra vieților omenești

Amendamentul 46

Amendamentul 46

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4 – litera c

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4 – litera c

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 8 – litera c – liniuța 3 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | pentru a oferi comunităților locale asistență în ceea ce privește formarea tehnică în vederea îmbunătățirii capacităților lor pentru prima reacție fără asistență la o criză; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

pentru a oferi comunităților locale asistență în ceea ce privește formarea tehnică în vederea îmbunătățirii capacităților lor pentru prima reacție fără asistență la o criză;

pentru a oferi comunităților locale asistență în ceea ce privește formarea tehnică în vederea îmbunătățirii capacităților lor pentru prima reacție fără asistență la o criză;

Amendamentul 47

Amendamentul 47

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 a (nou)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 9 – alineatul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | La articolul 9, se adaugă următorul alineat:




  „10a.
     
  Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că personalul de primă intervenție este echipat corespunzător și este pregătit să răspundă oricărui fel de dezastre, astfel cum se menționează la articolul 1.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(5a)

(5a)

La articolul 9, se adaugă următorul alineat:

„10a.
     
  Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că personalul de primă intervenție este echipat corespunzător și este pregătit să răspundă oricărui fel de dezastre, astfel cum se menționează la articolul 1.”

Amendamentul 48

Amendamentul 48

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 10 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Comisia și statele membre cooperează pentru a îmbunătăți planificarea rezilienței transsectoriale, atât pentru dezastrele naturale, cât și pentru cele provocate de om, care ar putea avea un efect transfrontalier, inclusiv pentru efectele negative ale schimbărilor climatice. Planificarea rezilienței include elaborarea de scenarii la nivelul Uniunii de prevenire a dezastrelor și de răspuns pe baza evaluărilor riscurilor menționate la articolul 6 alineatul (1) litera (a) și a analizei generale a riscurilor menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (c), a planificării managementului riscurilor de dezastre menționate la articolul 6 alineatul (1) litera (c), a datelor privind pierderile cauzate de dezastre menționate la articolul 6 alineatul (1) litera (f), a cartografierii activelor și a elaborării de planuri pentru trimiterea pe teren a capacităților de răspuns, ținând seama de obiectivele Uniunii în materie de reziliență la dezastre menționate la articolul 6 alineatul (5). | 1.   Comisia și statele membre cooperează pentru a îmbunătăți planificarea rezilienței transsectoriale, atât pentru dezastrele naturale, cât și pentru cele provocate de om, care ar putea avea un efect transfrontalier, inclusiv pentru efectele negative ale schimbărilor climatice
  și intensificarea incendiilor forestiere transfrontaliere
  . Planificarea rezilienței include elaborarea de scenarii la nivelul Uniunii de prevenire a dezastrelor și de răspuns pe baza evaluărilor riscurilor menționate la articolul 6 alineatul (1) litera (a) și a analizei generale a riscurilor menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (c), a planificării managementului riscurilor de dezastre menționate la articolul 6 alineatul (1) litera (c), a datelor privind pierderile cauzate de dezastre menționate la articolul 6 alineatul (1) litera (f), a cartografierii activelor și a elaborării de planuri pentru trimiterea pe teren a capacităților de răspuns, ținând seama de obiectivele Uniunii în materie de reziliență la dezastre menționate la articolul 6 alineatul (5). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Comisia și statele membre cooperează pentru a îmbunătăți planificarea rezilienței transsectoriale, atât pentru dezastrele naturale, cât și pentru cele provocate de om, care ar putea avea un efect transfrontalier, inclusiv pentru efectele negative ale schimbărilor climatice. Planificarea rezilienței include elaborarea de scenarii la nivelul Uniunii de prevenire a dezastrelor și de răspuns pe baza evaluărilor riscurilor menționate la articolul 6 alineatul (1) litera (a) și a analizei generale a riscurilor menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (c), a planificării managementului riscurilor de dezastre menționate la articolul 6 alineatul (1) litera (c), a datelor privind pierderile cauzate de dezastre menționate la articolul 6 alineatul (1) litera (f), a cartografierii activelor și a elaborării de planuri pentru trimiterea pe teren a capacităților de răspuns, ținând seama de obiectivele Uniunii în materie de reziliență la dezastre menționate la articolul 6 alineatul (5).

1.   Comisia și statele membre cooperează pentru a îmbunătăți planificarea rezilienței transsectoriale, atât pentru dezastrele naturale, cât și pentru cele provocate de om, care ar putea avea un efect transfrontalier, inclusiv pentru efectele negative ale schimbărilor climatice
  și intensificarea incendiilor forestiere transfrontaliere
  . Planificarea rezilienței include elaborarea de scenarii la nivelul Uniunii de prevenire a dezastrelor și de răspuns pe baza evaluărilor riscurilor menționate la articolul 6 alineatul (1) litera (a) și a analizei generale a riscurilor menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (c), a planificării managementului riscurilor de dezastre menționate la articolul 6 alineatul (1) litera (c), a datelor privind pierderile cauzate de dezastre menționate la articolul 6 alineatul (1) litera (f), a cartografierii activelor și a elaborării de planuri pentru trimiterea pe teren a capacităților de răspuns, ținând seama de obiectivele Uniunii în materie de reziliență la dezastre menționate la articolul 6 alineatul (5).

Amendamentul 49

Amendamentul 49

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 10 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Comisia și statele membre identifică și promovează sinergii între asistența în materie de protecție civilă și finanțarea sub formă de ajutor umanitar furnizate de Uniune și statele membre în cadrul planificării rezilienței la dezastre pentru operațiunile de răspuns la crizele umanitare din afara Uniunii. | 2.   Comisia și statele membre identifică și promovează sinergii între asistența în materie de protecție civilă și finanțarea sub formă de ajutor umanitar furnizate de Uniune și statele membre în cadrul planificării rezilienței la dezastre pentru operațiunile de răspuns la crizele umanitare din afara Uniunii
  , cu consultarea actorilor din domeniul umanitar, inclusiv a celor locali și a autorităților locale, de fiecare dată când acest lucru este posibil
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Comisia și statele membre identifică și promovează sinergii între asistența în materie de protecție civilă și finanțarea sub formă de ajutor umanitar furnizate de Uniune și statele membre în cadrul planificării rezilienței la dezastre pentru operațiunile de răspuns la crizele umanitare din afara Uniunii.

2.   Comisia și statele membre identifică și promovează sinergii între asistența în materie de protecție civilă și finanțarea sub formă de ajutor umanitar furnizate de Uniune și statele membre în cadrul planificării rezilienței la dezastre pentru operațiunile de răspuns la crizele umanitare din afara Uniunii
  , cu consultarea actorilor din domeniul umanitar, inclusiv a celor locali și a autorităților locale, de fiecare dată când acest lucru este posibil
  .

Amendamentul 50

Amendamentul 50

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 11 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Pe baza riscurilor identificate, a 
  obiectivelor în materie de reziliență menționate la articolul 6 alineatul (5), a elaborării
  de
  scenarii
  menționate la articolul
  10
  alineatul (
  1
  )
  și a capacităților generale
  și a 
  lacunelor, Comisia definește, prin intermediul unor acte
  de
  punere în aplicare în conformitate cu procedura de examinare menționată
  la articolul
  33
  alineatul (
  2
  ), tipurile și numărul capacităților de răspuns cheie necesare în cadrul Rezervei europene de protecție civilă (denumite în continuare „obiective în materie de capacități”). | 2.   Pe baza riscurilor identificate, a 
  capacităților generale, a lacunelor și a tuturor obiectivelor existente ale Uniunii în materie
  de
  reziliență la dezastre,
  menționate la articolul
  6
  alineatul (
  5
  )
  , precum
  și a 
  oricăror elaborări
  de
  scenarii existente, astfel cum se menționează
  la articolul
  10
  alineatul (
  1
  ),
  Comisia definește
  tipurile și
  specifică
  numărul capacităților de răspuns cheie necesare în cadrul Rezervei europene de protecție civilă (denumite în continuare „obiective în materie de capacități”).
  Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 33 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Pe baza riscurilor identificate, a 
  obiectivelor în materie de reziliență menționate la articolul 6 alineatul (5), a elaborării
  de
  scenarii
  menționate la articolul
  10
  alineatul (
  1
  )
  și a capacităților generale
  și a 
  lacunelor, Comisia definește, prin intermediul unor acte
  de
  punere în aplicare în conformitate cu procedura de examinare menționată
  la articolul
  33
  alineatul (
  2
  ), tipurile și numărul capacităților de răspuns cheie necesare în cadrul Rezervei europene de protecție civilă (denumite în continuare „obiective în materie de capacități”).

2.   Pe baza riscurilor identificate, a 
  capacităților generale, a lacunelor și a tuturor obiectivelor existente ale Uniunii în materie
  de
  reziliență la dezastre,
  menționate la articolul
  6
  alineatul (
  5
  )
  , precum
  și a 
  oricăror elaborări
  de
  scenarii existente, astfel cum se menționează
  la articolul
  10
  alineatul (
  1
  ),
  Comisia definește
  tipurile și
  specifică
  numărul capacităților de răspuns cheie necesare în cadrul Rezervei europene de protecție civilă (denumite în continuare „obiective în materie de capacități”).
  Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 33 alineatul (2).

Amendamentul 51

Amendamentul 51

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8 – litera a

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 12 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   
  Prin intermediul unor acte
  de
  punere în aplicare adoptate în conformitate
  cu
  procedura de examinare menționată la articolul 33 alineatul (2)
  , Comisia definește capacitățile rescEU, pe baza
  obiectivelor
  în materie de reziliență menționate la articolul 6 alineatul (5) și a 
  elaborării
  de scenarii, astfel cum se menționează la articolul 10 alineatul (1), ținând seama de riscurile identificate și emergente și de capacitățile generale și de lacunele de la nivelul Uniunii, în special în domeniile combaterii aeriene a incendiilor forestiere, al incidentelor chimice, biologice, radiologice și nucleare și al răspunsului medical de urgență. | 2.   
  Comisia instituie, în interiorul centrelor logistice, rezerve europene de contramăsuri și echipamente medicale care să includă contramăsuri medicale pentru a răspunde unor evenimente cu probabilitate scăzută și cu un impact ridicat. Prin intermediul unor acte de punere în aplicare
  , Comisia definește capacitățile rescEU,
  printre altele
  pe baza
  oricăror obiective
  în materie de reziliență
  astfel cum sunt
  menționate la articolul 6 alineatul (5) și a 
  oricăror elaborări
  de scenarii, astfel cum se menționează la articolul 10 alineatul (1), ținând seama de riscurile identificate și emergente și de capacitățile generale și de lacunele de la nivelul Uniunii, în special în domeniile combaterii aeriene a incendiilor forestiere, al
  operațiunilor de salvare în caz de cutremur și inundații, al
  incidentelor chimice, biologice, radiologice și nucleare și al răspunsului medical de urgență.
  Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 33 alineatul (2). Comisia actualizează periodic informațiile privind numărul și clasificarea capacităților rescEU și pune aceste informații la dispoziția altor instituții ale Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   
  Prin intermediul unor acte
  de
  punere în aplicare adoptate în conformitate
  cu
  procedura de examinare menționată la articolul 33 alineatul (2)
  , Comisia definește capacitățile rescEU, pe baza
  obiectivelor
  în materie de reziliență menționate la articolul 6 alineatul (5) și a 
  elaborării
  de scenarii, astfel cum se menționează la articolul 10 alineatul (1), ținând seama de riscurile identificate și emergente și de capacitățile generale și de lacunele de la nivelul Uniunii, în special în domeniile combaterii aeriene a incendiilor forestiere, al incidentelor chimice, biologice, radiologice și nucleare și al răspunsului medical de urgență.

2.   
  Comisia instituie, în interiorul centrelor logistice, rezerve europene de contramăsuri și echipamente medicale care să includă contramăsuri medicale pentru a răspunde unor evenimente cu probabilitate scăzută și cu un impact ridicat. Prin intermediul unor acte de punere în aplicare
  , Comisia definește capacitățile rescEU,
  printre altele
  pe baza
  oricăror obiective
  în materie de reziliență
  astfel cum sunt
  menționate la articolul 6 alineatul (5) și a 
  oricăror elaborări
  de scenarii, astfel cum se menționează la articolul 10 alineatul (1), ținând seama de riscurile identificate și emergente și de capacitățile generale și de lacunele de la nivelul Uniunii, în special în domeniile combaterii aeriene a incendiilor forestiere, al
  operațiunilor de salvare în caz de cutremur și inundații, al
  incidentelor chimice, biologice, radiologice și nucleare și al răspunsului medical de urgență.
  Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 33 alineatul (2). Comisia actualizează periodic informațiile privind numărul și clasificarea capacităților rescEU și pune aceste informații la dispoziția altor instituții ale Uniunii.

Amendamentul 52

Amendamentul 52

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8 – litera a

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 12 – alineatul 2 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Pentru capacitățile dedicate reacției la urgențe medicale, cum ar fi stocurile strategice, echipe medicale de urgență și orice alte capacități relevante, Comisia se asigură că se realizează o coordonare efectivă și sinergii cu alte programe și fonduri ale Uniunii, în special cu programul EU4Health

   (1a)

  și cu actori relevanți la nivelul Uniunii și la nivel internațional. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Pentru capacitățile dedicate reacției la urgențe medicale, cum ar fi stocurile strategice, echipe medicale de urgență și orice alte capacități relevante, Comisia se asigură că se realizează o coordonare efectivă și sinergii cu alte programe și fonduri ale Uniunii, în special cu programul EU4Health

   (1a)

  și cu actori relevanți la nivelul Uniunii și la nivel internațional.

Pentru capacitățile dedicate reacției la urgențe medicale, cum ar fi stocurile strategice, echipe medicale de urgență și orice alte capacități relevante, Comisia se asigură că se realizează o coordonare efectivă și sinergii cu alte programe și fonduri ale Uniunii, în special cu programul EU4Health

1a

și cu actori relevanți la nivelul Uniunii și la nivel internațional.

Amendamentul 53

Amendamentul 53

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8 – litera a

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 12 – alineatul 3 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Capacitățile rescEU se achiziționează, se închiriază, se dețin în sistem de leasing și/sau sunt contractate în alt mod de către Comisie sau de către statele membre. Comisia poate achiziționa, închiria, deține în sistem de leasing sau contracta în alt mod capacități rescEU pentru a stoca și a distribui echipamente sau pentru a furniza servicii statelor membre, prin proceduri de achiziții publice conforme cu normele financiare ale Uniunii. În cazul în care capacitățile rescEU sunt achiziționate, închiriate, deținute în sistem de leasing sau contractate în alt mod de către statele membre, Comisia poate acorda granturi directe statelor membre, fără o cerere de propuneri. | Capacitățile rescEU se achiziționează, se închiriază, se dețin în sistem de leasing și/sau sunt contractate în alt mod de către Comisie sau de către statele membre. Comisia poate achiziționa, închiria, deține în sistem de leasing sau contracta în alt mod capacități rescEU pentru a stoca și a distribui echipamente
  de înaltă calitate
  sau pentru a furniza servicii statelor membre, prin proceduri de achiziții publice conforme cu normele financiare ale Uniunii
  . În cazul în care Comisia achiziționează capacități rescEU, aceasta păstrează dreptul de proprietate asupra acestor capacități, chiar și atunci când acestea sunt distribuite statelor membre. În cazul în care capacitățile rescEU sunt închiriate, contractate în leasing sau în alt mod de către Comisie, Comisia păstrează controlul deplin asupra acestor capacități. În cazul în care Comisia dobândește capacități nereutilizabile, aceasta poate transfera proprietatea asupra acestor capacități statului membru solicitant.
  În cazul în care capacitățile rescEU sunt achiziționate, închiriate, deținute în sistem de leasing sau contractate în alt mod de către statele membre, Comisia poate acorda granturi directe statelor membre, fără o cerere de propuneri. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Capacitățile rescEU se achiziționează, se închiriază, se dețin în sistem de leasing și/sau sunt contractate în alt mod de către Comisie sau de către statele membre. Comisia poate achiziționa, închiria, deține în sistem de leasing sau contracta în alt mod capacități rescEU pentru a stoca și a distribui echipamente sau pentru a furniza servicii statelor membre, prin proceduri de achiziții publice conforme cu normele financiare ale Uniunii. În cazul în care capacitățile rescEU sunt achiziționate, închiriate, deținute în sistem de leasing sau contractate în alt mod de către statele membre, Comisia poate acorda granturi directe statelor membre, fără o cerere de propuneri.

Capacitățile rescEU se achiziționează, se închiriază, se dețin în sistem de leasing și/sau sunt contractate în alt mod de către Comisie sau de către statele membre. Comisia poate achiziționa, închiria, deține în sistem de leasing sau contracta în alt mod capacități rescEU pentru a stoca și a distribui echipamente
  de înaltă calitate
  sau pentru a furniza servicii statelor membre, prin proceduri de achiziții publice conforme cu normele financiare ale Uniunii
  . În cazul în care Comisia achiziționează capacități rescEU, aceasta păstrează dreptul de proprietate asupra acestor capacități, chiar și atunci când acestea sunt distribuite statelor membre. În cazul în care capacitățile rescEU sunt închiriate, contractate în leasing sau în alt mod de către Comisie, Comisia păstrează controlul deplin asupra acestor capacități. În cazul în care Comisia dobândește capacități nereutilizabile, aceasta poate transfera proprietatea asupra acestor capacități statului membru solicitant.
  În cazul în care capacitățile rescEU sunt achiziționate, închiriate, deținute în sistem de leasing sau contractate în alt mod de către statele membre, Comisia poate acorda granturi directe statelor membre, fără o cerere de propuneri.

de înaltă calitate

. În cazul în care Comisia achiziționează capacități rescEU, aceasta păstrează dreptul de proprietate asupra acestor capacități, chiar și atunci când acestea sunt distribuite statelor membre. În cazul în care capacitățile rescEU sunt închiriate, contractate în leasing sau în alt mod de către Comisie, Comisia păstrează controlul deplin asupra acestor capacități. În cazul în care Comisia dobândește capacități nereutilizabile, aceasta poate transfera proprietatea asupra acestor capacități statului membru solicitant.

Amendamentul 54

Amendamentul 54

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8 – litera a

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 12 – alineatul 3 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Capacitățile rescEU sunt găzduite de statele membre care le achiziționează, le închiriază, le dețin în sistem de leasing sau le contractează în alt mod. Pentru a spori reziliența Uniunii, capacitățile rescEU achiziționate, închiriate, deținute în sistem de leasing sau contractate în alt mod de către Comisie trebuie să fie prepoziționate în mod strategic în interiorul Uniunii.
  În consultare cu statele membre, capacitățile rescEU achiziționate, închiriate, deținute în sistem de leasing sau contractate în alt mod de către Comisie ar putea fi, de asemenea, localizate în țări terțe prin intermediul unor rețele de încredere gestionate de organizații internaționale relevante. | Capacitățile rescEU sunt găzduite de statele membre care le achiziționează, le închiriază, le dețin în sistem de leasing sau le contractează în alt mod. Pentru a spori reziliența Uniunii, capacitățile rescEU achiziționate, închiriate, deținute în sistem de leasing sau contractate în alt mod de către Comisie trebuie să fie prepoziționate în mod strategic în interiorul Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Capacitățile rescEU sunt găzduite de statele membre care le achiziționează, le închiriază, le dețin în sistem de leasing sau le contractează în alt mod. Pentru a spori reziliența Uniunii, capacitățile rescEU achiziționate, închiriate, deținute în sistem de leasing sau contractate în alt mod de către Comisie trebuie să fie prepoziționate în mod strategic în interiorul Uniunii.
  În consultare cu statele membre, capacitățile rescEU achiziționate, închiriate, deținute în sistem de leasing sau contractate în alt mod de către Comisie ar putea fi, de asemenea, localizate în țări terțe prin intermediul unor rețele de încredere gestionate de organizații internaționale relevante.

În consultare cu statele membre, capacitățile rescEU achiziționate, închiriate, deținute în sistem de leasing sau contractate în alt mod de către Comisie ar putea fi, de asemenea, localizate în țări terțe prin intermediul unor rețele de încredere gestionate de organizații internaționale relevante.

Capacitățile rescEU sunt găzduite de statele membre care le achiziționează, le închiriază, le dețin în sistem de leasing sau le contractează în alt mod. Pentru a spori reziliența Uniunii, capacitățile rescEU achiziționate, închiriate, deținute în sistem de leasing sau contractate în alt mod de către Comisie trebuie să fie prepoziționate în mod strategic în interiorul Uniunii.

Amendamentul 55

Amendamentul 55

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8 – litera a a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8 – litera a a (nouă)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 12 – alineatul 5

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | Alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

Alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

Alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

5.   Statul membru care deține, închiriază ori deține în sistem de leasing capacități rescEU asigură înregistrarea capacităților respective în CECIS, precum și disponibilitatea și trimiterea pe teren a capacităților respective pentru operațiuni din cadrul mecanismului Uniunii.

„5.
     
  Comisia sau
  statul membru care deține, închiriază ori deține în sistem de leasing
  sau de altă natură
  capacități rescEU asigură înregistrarea capacităților respective în CECIS, precum și disponibilitatea și trimiterea pe teren a capacităților respective pentru operațiuni din cadrul mecanismului Uniunii.

Capacitățile rescEU pot fi utilizate numai în scopuri naționale, astfel cum se menționează la articolul 23 alineatul (4a), atunci când nu sunt utilizate sau nu sunt necesare pentru operațiuni de răspuns în cadrul mecanismului Uniunii.

Capacitățile rescEU pot fi utilizate numai în scopuri naționale, astfel cum se menționează la articolul 23 alineatul (4a), atunci când nu sunt utilizate sau nu sunt necesare pentru operațiuni de răspuns în cadrul mecanismului Uniunii.

Capacitățile rescEU se utilizează în conformitate cu actele de punere în aplicare adoptate în temeiul articolului 32 alineatul (1) litera (g) și cu contractele operaționale dintre Comisie și statul membru care deține, închiriază ori deține în sistem de leasing astfel de capacități, care detaliază termenii și condițiile de trimitere pe teren a capacităților rescEU, inclusiv participarea personalului.

Capacitățile rescEU se utilizează în conformitate cu actele de punere în aplicare adoptate în temeiul articolului 32 alineatul (1) litera (g) și cu contractele operaționale dintre Comisie și statul membru care deține, închiriază ori deține în sistem de leasing astfel de capacități, care detaliază termenii și condițiile de trimitere pe teren a capacităților rescEU, inclusiv participarea personalului.

Termenii și condițiile specificate în contractele operaționale garantează, de asemenea, că se utilizează capacitățile rescEU în conformitate cu prezenta decizie, în special cu cerința de a pune la dispoziție resursele rescEU, astfel cum se prevede la alineatul (6) din prezentul articol, și cu obiectivele generale, astfel cum se prevede la articolul 1. Acești termeni și condiții specifică, de asemenea, măsurile care trebuie luate în caz de nerespectare, pentru a garanta utilizarea adecvată a finanțării din partea Uniunii.”

Termenii și condițiile specificate în contractele operaționale garantează, de asemenea, că se utilizează capacitățile rescEU în conformitate cu prezenta decizie, în special cu cerința de a pune la dispoziție resursele rescEU, astfel cum se prevede la alineatul (6) din prezentul articol, și cu obiectivele generale, astfel cum se prevede la articolul 1. Acești termeni și condiții specifică, de asemenea, măsurile care trebuie luate în caz de nerespectare, pentru a garanta utilizarea adecvată a finanțării din partea Uniunii.”

Amendamentul 56

Amendamentul 56

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8 – litera b

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 12 – alineatul 10 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Capacitățile rescEU pot fi trimise pe teren în afara Uniunii în conformitate cu alineatele (6)-(9) din prezentul articol. | Capacitățile rescEU pot fi trimise pe teren în afara Uniunii în conformitate cu alineatele (6)-(9) din prezentul articol.
  Comisia instituie dispoziții specifice pentru a garanta responsabilitatea și utilizarea corectă a capacităților rescEU în țări terțe, inclusiv asigurarea accesului pentru agenții responsabili cu controlul din partea Uniunii. Vizibilitatea mecanismului Uniunii în țările terțe este asigurată în conformitate cu articolul 20a alineatele (1) și (2) din prezenta decizie. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Capacitățile rescEU pot fi trimise pe teren în afara Uniunii în conformitate cu alineatele (6)-(9) din prezentul articol.

Capacitățile rescEU pot fi trimise pe teren în afara Uniunii în conformitate cu alineatele (6)-(9) din prezentul articol.
  Comisia instituie dispoziții specifice pentru a garanta responsabilitatea și utilizarea corectă a capacităților rescEU în țări terțe, inclusiv asigurarea accesului pentru agenții responsabili cu controlul din partea Uniunii. Vizibilitatea mecanismului Uniunii în țările terțe este asigurată în conformitate cu articolul 20a alineatele (1) și (2) din prezenta decizie.

Comisia instituie dispoziții specifice pentru a garanta responsabilitatea și utilizarea corectă a capacităților rescEU în țări terțe, inclusiv asigurarea accesului pentru agenții responsabili cu controlul din partea Uniunii. Vizibilitatea mecanismului Uniunii în țările terțe este asigurată în conformitate cu articolul 20a alineatele (1) și (2) din prezenta decizie.

Amendamentul 57

Amendamentul 57

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8 a (nou)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 13 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera f a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | La articolul 13 alineatul (1) al doilea paragraf, se adaugă următoarea literă:









  „(fa) | creează capacități de expertiză pentru reacții specifice, care să poată fi utilizate în cazul dezastrelor ce afectează patrimoniul cultural.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(8a)

(8a)

La articolul 13 alineatul (1) al doilea paragraf, se adaugă următoarea literă:

„(fa)

„(fa)

creează capacități de expertiză pentru reacții specifice, care să poată fi utilizate în cazul dezastrelor ce afectează patrimoniul cultural.”

Amendamentul 58

Amendamentul 58

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 15 – alineatul 3 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | colectează și analizează informații validate privind situația, împreună cu statul membru afectat, cu scopul de a genera o conștientizare comună a situației, și le difuzează către statele membre; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

colectează și analizează informații validate privind situația, împreună cu statul membru afectat, cu scopul de a genera o conștientizare comună a situației, și le difuzează către statele membre;

| (b) | colectează și analizează informații validate privind situația, împreună cu statul membru afectat, cu scopul de a genera o conștientizare comună a situației
  și a răspunsului la aceasta
  , și le difuzează
  direct
  către statele membre; |
| --- | --- |

(b)

colectează și analizează informații validate privind situația, împreună cu statul membru afectat, cu scopul de a genera o conștientizare comună a situației
  și a răspunsului la aceasta
  , și le difuzează
  direct
  către statele membre;

și a răspunsului la aceasta

direct

Amendamentul 59

Amendamentul 59

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 a (nou)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 16 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | La articolul 16, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(9a)

(9a)

La articolul 16, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

2.   Intervențiile în temeiul prezentului articol pot fi realizate fie ca intervenții autonome de acordare de asistență, fie ca o contribuție în cadrul unei intervenții conduse de o organizație internațională. Coordonarea la nivelul Uniunii se integrează pe deplin în cadrul coordonării generale efectuate de Oficiul Organizației Națiunilor Unite pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA) și respectă rolul de lider al acesteia. În cazul dezastrelor provocate de om sau al situațiilor de urgență complexe, Comisia asigură coerența cu Consensul european privind ajutorul umanitar și respectarea principiilor umanitare.

| | „2.
     Intervențiile în temeiul prezentului articol pot fi realizate fie ca intervenții autonome de acordare de asistență, fie ca o contribuție în cadrul unei intervenții conduse de o organizație internațională. Coordonarea la nivelul Uniunii se integrează pe deplin în cadrul coordonării generale efectuate de Oficiul Organizației Națiunilor Unite pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA) și respectă rolul de lider al acesteia. În cazul dezastrelor provocate de om sau al situațiilor de urgență complexe, Comisia
  se consultă, de fiecare dată când este posibil, cu actorii din domeniul umanitar, inclusiv cu cei locali, și
  asigură coerența cu Consensul european privind ajutorul umanitar (*) și respectarea principiilor umanitare.” |
| --- | --- |

„2.
     Intervențiile în temeiul prezentului articol pot fi realizate fie ca intervenții autonome de acordare de asistență, fie ca o contribuție în cadrul unei intervenții conduse de o organizație internațională. Coordonarea la nivelul Uniunii se integrează pe deplin în cadrul coordonării generale efectuate de Oficiul Organizației Națiunilor Unite pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA) și respectă rolul de lider al acesteia. În cazul dezastrelor provocate de om sau al situațiilor de urgență complexe, Comisia
  se consultă, de fiecare dată când este posibil, cu actorii din domeniul umanitar, inclusiv cu cei locali, și
  asigură coerența cu Consensul european privind ajutorul umanitar (*) și respectarea principiilor umanitare.”

Amendamentul 60

Amendamentul 60

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 17 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | ca urmare a unei solicitări de expertiză în materie de prevenire, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

ca urmare a unei solicitări de expertiză în materie de prevenire, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2);

| (a) | ca urmare a unei solicitări de expertiză în materie de prevenire, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2)
  , în special în cazul unei pandemii
  ; |
| --- | --- |

(a)

ca urmare a unei solicitări de expertiză în materie de prevenire, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2)
  , în special în cazul unei pandemii
  ;

, în special în cazul unei pandemii

Amendamentul 61

Amendamentul 61

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 17 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | ca urmare a unei solicitări de expertiză în materie de pregătire, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

ca urmare a unei solicitări de expertiză în materie de pregătire, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3);

| (b) | ca urmare a unei solicitări de expertiză în materie de pregătire, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3)
  , în special în cazul unei pandemii
  ; |
| --- | --- |

(b)

ca urmare a unei solicitări de expertiză în materie de pregătire, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3)
  , în special în cazul unei pandemii
  ;

, în special în cazul unei pandemii

Amendamentul 62

Amendamentul 62

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 18 – paragraful 1 – litera aa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | elaborarea de materiale cartografice pentru trimiterea și mobilizarea rapidă a resurselor, în special având în vedere particularitățile regiunilor transfrontaliere pentru a ține cont de riscurile transfrontaliere, cum ar fi incendiile forestiere; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

elaborarea de materiale cartografice pentru trimiterea și mobilizarea rapidă a resurselor, în special având în vedere particularitățile regiunilor transfrontaliere pentru a ține cont de riscurile transfrontaliere, cum ar fi incendiile forestiere;

elaborarea de materiale cartografice pentru trimiterea și mobilizarea rapidă a resurselor, în special având în vedere particularitățile regiunilor transfrontaliere pentru a ține cont de riscurile transfrontaliere, cum ar fi incendiile forestiere;

Amendamentul 63

Amendamentul 63

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera ba (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera ba (nouă)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 19 – alineatul 3 – paragraful 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | La alineatul (3), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

La alineatul (3), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

La alineatul (3), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

Alocarea financiară menționată la
  alineatul (1)
  poate acoperi, de asemenea, cheltuielile care decurg din activitățile de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare necesare pentru gestionarea mecanismului Uniunii și îndeplinirea obiectivelor acestuia.

alineatul (1)

| | „Alocarea financiară menționată la
  alineatele (1) și (1a
  )
  de la prezentul articol și de la articolul 19a
  poate acoperi, de asemenea, cheltuielile care decurg din activitățile de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare necesare pentru gestionarea mecanismului Uniunii și îndeplinirea obiectivelor acestuia.”; |
| --- | --- |

„Alocarea financiară menționată la
  alineatele (1) și (1a
  )
  de la prezentul articol și de la articolul 19a
  poate acoperi, de asemenea, cheltuielile care decurg din activitățile de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare necesare pentru gestionarea mecanismului Uniunii și îndeplinirea obiectivelor acestuia.”;

Amendamentul 64

Amendamentul 64

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera b b (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera b b (nouă)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 19 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bb) | se introduce următorul alineat:





  „3a.
     
  Pachetul financiar menționat la alineatele (1) și (1a) de la prezentul articol și de la articolul 19a se alocă pentru a acoperi acțiuni de prevenire, pregătire și răspuns la dezastre naturale și provocate de om.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(bb)

(bb)

se introduce următorul alineat:

se introduce următorul alineat:

„3a.
     
  Pachetul financiar menționat la alineatele (1) și (1a) de la prezentul articol și de la articolul 19a se alocă pentru a acoperi acțiuni de prevenire, pregătire și răspuns la dezastre naturale și provocate de om.”

Amendamentul 65

Amendamentul 65

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera c

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera c

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 19 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

(c)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

eliminat

eliminat

| | „4.
     
  Pachetul financiar menționat la alineatele (1) și (1a) se alocă pentru a acoperi acțiuni de prevenire, pregătire și răspuns la dezastre naturale și provocate de om.”; |
| --- | --- |

„4.
     
  Pachetul financiar menționat la alineatele (1) și (1a) se alocă pentru a acoperi acțiuni de prevenire, pregătire și răspuns la dezastre naturale și provocate de om.”;

Amendamentul 66

Amendamentul 66

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera c a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera c a (nouă)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 19 – alineatul 4

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | Alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

Alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

Alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

4.   Pachetul financiar menționat la alineatul (1) se alocă pe perioada 2014 – 2020 în conformitate cu procentajele și principiile care figurează
  în
  anexa
  I
  .

| | „4.
     Pachetul financiar menționat la alineatul (1) se alocă pe perioada 2014-2020 în conformitate cu procentajele
  care figurează la punctul 1 din anexa I
  și principiile care figurează
  la punctul 3 din
  anexa
  respectivă
  .”; |
| --- | --- |

„4.
     Pachetul financiar menționat la alineatul (1) se alocă pe perioada 2014-2020 în conformitate cu procentajele
  care figurează la punctul 1 din anexa I
  și principiile care figurează
  la punctul 3 din
  anexa
  respectivă
  .”;

Amendamentul 67

Amendamentul 67

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera c b (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera c b (nouă)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 19 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cb) | se introduce următorul alineat:





  „4a.
     
  Pachetul financiar menționat la alineatul (1a) de la prezentul articol și de la articolul 19a se alocă pe perioada 2021-2027 în conformitate cu procentajele care figurează la punctul 2 din anexa I și principiile care figurează la punctul 3 din anexa respectivă.”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(cb)

(cb)

se introduce următorul alineat:

se introduce următorul alineat:

„4a.
     
  Pachetul financiar menționat la alineatul (1a) de la prezentul articol și de la articolul 19a se alocă pe perioada 2021-2027 în conformitate cu procentajele care figurează la punctul 2 din anexa I și principiile care figurează la punctul 3 din anexa respectivă.”;

Amendamentul 68

Amendamentul 68

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera d

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera d

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 19 – alineatele 5 și 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | alineatele (5) și (6) se elimină. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

(d)

alineatele (5) și (6) se elimină.

alineatele (5) și (6) se elimină.

eliminat

eliminat

Amendamentul 69

Amendamentul 69

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera da (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera da (nouă)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 19 – alineatul 5

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

5.   Comisia revizuiește defalcarea stabilită în anexa I ținând cont de rezultatul evaluării
  interimare
  menționate la articolul 34 alineatul
  (2) litera (a)
  . Comisia este împuternicită să adopte, atunci când
  e necesar având în vedere rezultatele evaluării respective
  , acte delegate în conformitate cu articolul 30 pentru a ajusta fiecare dintre cifrele
  din anexă cu peste 8 și maximum 16
  puncte procentuale.
  Aceste acte delegate se adoptă până la 30 iunie 2017.

| | „5.   Comisia revizuiește defalcarea stabilită în anexa I ținând cont de rezultatul evaluării menționate la articolul 34 alineatul
  (3).
  Comisia este împuternicită să adopte, atunci când
  este necesar din perspectiva evenimentelor neprevăzute care afectează execuția bugetului sau având în vedere instituirea capacităților rescEU
  , acte delegate în conformitate cu articolul 30
  în vederea modificării anexei I
  pentru a ajusta fiecare dintre cifrele
  de la punctele 1 și 2 din anexa I cu mai mult de 10
  puncte procentuale.”; |
| --- | --- |

„5.   Comisia revizuiește defalcarea stabilită în anexa I ținând cont de rezultatul evaluării menționate la articolul 34 alineatul
  (3).
  Comisia este împuternicită să adopte, atunci când
  este necesar din perspectiva evenimentelor neprevăzute care afectează execuția bugetului sau având în vedere instituirea capacităților rescEU
  , acte delegate în conformitate cu articolul 30
  în vederea modificării anexei I
  pentru a ajusta fiecare dintre cifrele
  de la punctele 1 și 2 din anexa I cu mai mult de 10
  puncte procentuale.”;

Amendamentul 70

Amendamentul 70

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera d b (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera d b (nouă)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 19 – alineatul 6

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (db) | alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(db)

(db)

alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

6.   Dacă este necesar din motive imperioase de urgență, în cazul unei revizuiri necesare a resurselor bugetare disponibile pentru acțiuni de răspuns, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate pentru a ajusta fiecare dintre cifrele din anexa I cu peste
  8 și maximum 16
  puncte procentuale în limitele alocărilor bugetare disponibile
  și
  în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 31.

| | „6.
     Dacă este necesar din motive imperioase de urgență, în cazul unei revizuiri necesare a resurselor bugetare disponibile pentru acțiuni de răspuns, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate
  în conformitate cu articolul 30 cu scopul de a modifica anexa I
  pentru a ajusta fiecare dintre cifrele
  de la punctul 1 și 2
  din anexa I cu peste
  10
  puncte procentuale în limitele alocărilor bugetare disponibile în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 31.” |
| --- | --- |

„6.
     Dacă este necesar din motive imperioase de urgență, în cazul unei revizuiri necesare a resurselor bugetare disponibile pentru acțiuni de răspuns, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate
  în conformitate cu articolul 30 cu scopul de a modifica anexa I
  pentru a ajusta fiecare dintre cifrele
  de la punctul 1 și 2
  din anexa I cu peste
  10
  puncte procentuale în limitele alocărilor bugetare disponibile în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 31.”

Amendamentul 71

Amendamentul 71

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera d c (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 – litera d c (nouă)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 19 – alineatul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (dc) | La articolul 19, se adaugă următorul alineat:





  „6a.
     
  Parlamentul European și Consiliul autorizează creditele anuale disponibile fără a aduce atingere dispozițiilor din Regulamentul (UE, Euratom) nr. ... /... al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 și Acordului Interinstituțional din ... 2020 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(dc)

(dc)

La articolul 19, se adaugă următorul alineat:

La articolul 19, se adaugă următorul alineat:

„6a.
     
  Parlamentul European și Consiliul autorizează creditele anuale disponibile fără a aduce atingere dispozițiilor din Regulamentul (UE, Euratom) nr. ... /... al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 și Acordului Interinstituțional din ... 2020 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară.”

Amendamentul 72

Amendamentul 72

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 19 a – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Măsurile menționate la articolul 2 din Regulamentul [IER] sunt puse în aplicare în temeiul prezentei decizii
  prin intermediul sumelor menționate
  la articolul 3 alineatul (2) litera (a) punctul (iv) din regulamentul respectiv, sub rezerva articolului 4 alineatul (4) și alineatul (8) din același regulament. | Măsurile menționate la articolul 2 din Regulamentul [IER] sunt puse în aplicare în temeiul prezentei decizii
  cu o sumă de 2 187 620 000 EUR la prețuri actuale, astfel cum se menționează
  la articolul 3 alineatul (2) litera (a) punctul (iv) din regulamentul respectiv, sub rezerva articolului 4 alineatul (4) și alineatul (8) din același regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Măsurile menționate la articolul 2 din Regulamentul [IER] sunt puse în aplicare în temeiul prezentei decizii
  prin intermediul sumelor menționate
  la articolul 3 alineatul (2) litera (a) punctul (iv) din regulamentul respectiv, sub rezerva articolului 4 alineatul (4) și alineatul (8) din același regulament.

prin intermediul sumelor menționate

Măsurile menționate la articolul 2 din Regulamentul [IER] sunt puse în aplicare în temeiul prezentei decizii
  cu o sumă de 2 187 620 000 EUR la prețuri actuale, astfel cum se menționează
  la articolul 3 alineatul (2) litera (a) punctul (iv) din regulamentul respectiv, sub rezerva articolului 4 alineatul (4) și alineatul (8) din același regulament.

cu o sumă de 2 187 620 000 EUR la prețuri actuale, astfel cum se menționează

Amendamentul 73

Amendamentul 73

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 20 a – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Orice asistență sau finanțare acordată în temeiul prezentei decizii beneficiază de o vizibilitate adecvată. În special, statele membre se asigură că, pentru operațiunile finanțate în cadrul mecanismului Uniunii, comunicarea publică: | Orice asistență sau finanțare acordată în temeiul prezentei decizii beneficiază de o vizibilitate adecvată
  , în conformitate cu orientările specifice emise de Comisie în ceea ce privește intervențiile specifice
  . În special, statele membre se asigură că, pentru operațiunile finanțate în cadrul mecanismului Uniunii, comunicarea publică: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Orice asistență sau finanțare acordată în temeiul prezentei decizii beneficiază de o vizibilitate adecvată. În special, statele membre se asigură că, pentru operațiunile finanțate în cadrul mecanismului Uniunii, comunicarea publică:

Orice asistență sau finanțare acordată în temeiul prezentei decizii beneficiază de o vizibilitate adecvată
  , în conformitate cu orientările specifice emise de Comisie în ceea ce privește intervențiile specifice
  . În special, statele membre se asigură că, pentru operațiunile finanțate în cadrul mecanismului Uniunii, comunicarea publică:

, în conformitate cu orientările specifice emise de Comisie în ceea ce privește intervențiile specifice

Amendamentul 74

Amendamentul 74

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 20 a – alineatul 1 – paragraful 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | În cazul în care capacitățile RescEU sunt utilizate în scopuri naționale, astfel cum se menționează la articolul 12 alineatul (5), statele membre recunosc, prin aceleași mijloace ca cele menționate la primul paragraf de la prezentul alineat, originea acestor capacități și asigură vizibilitatea finanțării Uniunii utilizate pentru achiziționarea lor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul în care capacitățile RescEU sunt utilizate în scopuri naționale, astfel cum se menționează la articolul 12 alineatul (5), statele membre recunosc, prin aceleași mijloace ca cele menționate la primul paragraf de la prezentul alineat, originea acestor capacități și asigură vizibilitatea finanțării Uniunii utilizate pentru achiziționarea lor.

În cazul în care capacitățile RescEU sunt utilizate în scopuri naționale, astfel cum se menționează la articolul 12 alineatul (5), statele membre recunosc, prin aceleași mijloace ca cele menționate la primul paragraf de la prezentul alineat, originea acestor capacități și asigură vizibilitatea finanțării Uniunii utilizate pentru achiziționarea lor.

Amendamentul 75

Amendamentul 75

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera a a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera a a (nouă)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 21 – alineatul 1 – litera h

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | la articolul 21 alineatul (1), litera (h) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

la articolul 21 alineatul (1), litera (h) se înlocuiește cu următorul text:

la articolul 21 alineatul (1), litera (h) se înlocuiește cu următorul text:

| (h) | sprijinirea activităților de pregătire descrise la articolul 13; |
| --- | --- |

(h)

sprijinirea activităților de pregătire descrise la articolul 13;

| | „(h) | sprijinirea activităților de pregătire descrise la articolul 13
  , în special prin consolidarea rețelelor de formare existente, prin sinergiile dintre acestea și prin favorizarea creării de noi rețele, cu un accent pe soluțiile inovatoare și pe noile riscuri și provocări
  ;” |
| --- | --- | --- |

„(h)

sprijinirea activităților de pregătire descrise la articolul 13
  , în special prin consolidarea rețelelor de formare existente, prin sinergiile dintre acestea și prin favorizarea creării de noi rețele, cu un accent pe soluțiile inovatoare și pe noile riscuri și provocări
  ;”

, în special prin consolidarea rețelelor de formare existente, prin sinergiile dintre acestea și prin favorizarea creării de noi rețele, cu un accent pe soluțiile inovatoare și pe noile riscuri și provocări

Amendamentul 76

Amendamentul 76

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera b

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 21 – alineatul 3 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Asistența financiară menționată la prezentul alineat poate fi pusă în aplicare prin programe de lucru multianuale. Pentru acțiunile a căror durată depășește un an, angajamentele bugetare pot fi defalcate în tranșe anuale. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Asistența financiară menționată la prezentul alineat poate fi pusă în aplicare prin programe de lucru multianuale. Pentru acțiunile a căror durată depășește un an, angajamentele bugetare pot fi defalcate în tranșe anuale.

Asistența financiară menționată la prezentul alineat poate fi pusă în aplicare prin programe de lucru multianuale. Pentru acțiunile a căror durată depășește un an, angajamentele bugetare pot fi defalcate în tranșe anuale.

eliminat

eliminat

Amendamentul 77

Amendamentul 77

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 18

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 18

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 25 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Comisia pune în aplicare sprijinul financiar al Uniunii în conformitate cu
  Regulamentul financiar
  în cadrul gestiunii directe sau al gestiunii indirecte prin intermediul organismelor menționate la articolul 62 alineatul (1) litera (c) din
  Regulamentul financiar
  . | 2.   Comisia pune în aplicare sprijinul financiar al Uniunii prin gestiune directă în conformitate cu
  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046
  sau prin gestiune indirectă cu organismele menționate la articolul 62 alineatul (1) litera (c) din
  regulamentul respectiv
  .
  La alegerea modului de punere în aplicare a sprijinului financiar se acordă prioritate gestiunii directe. În cazul în care acest lucru este justificat de natura și conținutul acțiunii în cauză, Comisia poate utiliza gestiunea indirectă. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 30 pentru a completa prezenta decizie prin stabilirea unor acțiuni desfășurate în cadrul mecanismului Uniunii care pot fi puse în aplicare prin gestiune indirectă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Comisia pune în aplicare sprijinul financiar al Uniunii în conformitate cu
  Regulamentul financiar
  în cadrul gestiunii directe sau al gestiunii indirecte prin intermediul organismelor menționate la articolul 62 alineatul (1) litera (c) din
  Regulamentul financiar
  .

2.   Comisia pune în aplicare sprijinul financiar al Uniunii prin gestiune directă în conformitate cu
  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046
  sau prin gestiune indirectă cu organismele menționate la articolul 62 alineatul (1) litera (c) din
  regulamentul respectiv
  .
  La alegerea modului de punere în aplicare a sprijinului financiar se acordă prioritate gestiunii directe. În cazul în care acest lucru este justificat de natura și conținutul acțiunii în cauză, Comisia poate utiliza gestiunea indirectă. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 30 pentru a completa prezenta decizie prin stabilirea unor acțiuni desfășurate în cadrul mecanismului Uniunii care pot fi puse în aplicare prin gestiune indirectă.

Amendamentul 78

Amendamentul 78

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 18

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 18

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 25 – alineatul 4 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pentru punerea în aplicare a prezentei decizii, Comisia adoptă programe de lucru anuale
  sau multianuale
  , prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 33 alineatul (2). Programele de lucru anuale
  sau multianuale
  precizează obiectivele urmărite, rezultatele estimate, metoda de punere în aplicare și suma totală. Acestea conțin, de asemenea, descrierea acțiunilor care urmează să fie finanțate, indicarea sumei alocate fiecărei acțiuni și un calendar indicativ de punere în aplicare. În ceea ce privește sprijinul financiar menționat la articolul 28 alineatul (2), programele de lucru anuale
  sau multianuale
  descriu acțiunile prevăzute pentru țările la care se referă respectivele programe. | Pentru punerea în aplicare a prezentei decizii, Comisia adoptă programe de lucru anuale, prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 33 alineatul (2). Programele de lucru anuale precizează obiectivele urmărite, rezultatele estimate, metoda de punere în aplicare și suma totală. Acestea conțin, de asemenea, descrierea acțiunilor care urmează să fie finanțate, indicarea sumei alocate fiecărei acțiuni și un calendar indicativ de punere în aplicare. În ceea ce privește sprijinul financiar menționat la articolul 28 alineatul (2), programele de lucru anuale descriu acțiunile prevăzute pentru țările la care se referă respectivele programe. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Pentru punerea în aplicare a prezentei decizii, Comisia adoptă programe de lucru anuale
  sau multianuale
  , prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 33 alineatul (2). Programele de lucru anuale
  sau multianuale
  precizează obiectivele urmărite, rezultatele estimate, metoda de punere în aplicare și suma totală. Acestea conțin, de asemenea, descrierea acțiunilor care urmează să fie finanțate, indicarea sumei alocate fiecărei acțiuni și un calendar indicativ de punere în aplicare. În ceea ce privește sprijinul financiar menționat la articolul 28 alineatul (2), programele de lucru anuale
  sau multianuale
  descriu acțiunile prevăzute pentru țările la care se referă respectivele programe.

sau multianuale

sau multianuale

sau multianuale

Pentru punerea în aplicare a prezentei decizii, Comisia adoptă programe de lucru anuale, prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 33 alineatul (2). Programele de lucru anuale precizează obiectivele urmărite, rezultatele estimate, metoda de punere în aplicare și suma totală. Acestea conțin, de asemenea, descrierea acțiunilor care urmează să fie finanțate, indicarea sumei alocate fiecărei acțiuni și un calendar indicativ de punere în aplicare. În ceea ce privește sprijinul financiar menționat la articolul 28 alineatul (2), programele de lucru anuale descriu acțiunile prevăzute pentru țările la care se referă respectivele programe.

Amendamentul 79

Amendamentul 79

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 18

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 18

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 25 – alineatul 4 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Cu toate acestea, nu sunt necesare programe de lucru anuale
  sau multianuale
  pentru acțiunile care intră sub incidența răspunsului la dezastre menționat în capitolul IV, care nu pot fi prevăzute în prealabil. | Cu toate acestea, nu sunt necesare programe de lucru anuale pentru acțiunile care intră sub incidența răspunsului la dezastre menționat în capitolul IV, care nu pot fi prevăzute în prealabil. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Cu toate acestea, nu sunt necesare programe de lucru anuale
  sau multianuale
  pentru acțiunile care intră sub incidența răspunsului la dezastre menționat în capitolul IV, care nu pot fi prevăzute în prealabil.

sau multianuale

Cu toate acestea, nu sunt necesare programe de lucru anuale pentru acțiunile care intră sub incidența răspunsului la dezastre menționat în capitolul IV, care nu pot fi prevăzute în prealabil.

Amendamentul 80

Amendamentul 80

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 18

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 18

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 25 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   În plus față de dispozițiile de la articolul 12 alineatul (4) din Regulamentul financiar, creditele de angajament și de plată care nu au fost utilizate până la sfârșitul exercițiului financiar pentru care au fost înscrise în bugetul anual sunt reportate automat și pot fi angajate și plătite până la data de 31 decembrie a exercițiului financiar următor. Creditele reportate se utilizează
  exclusiv
  pentru acțiuni de răspuns. Creditele reportate trebuie să fie utilizate primele în exercițiul financiar următor. | 5.   În plus față de dispozițiile de la articolul 12 alineatul (4) din Regulamentul financiar, creditele de angajament și de plată care nu au fost utilizate până la sfârșitul exercițiului financiar pentru care au fost înscrise în bugetul anual sunt reportate automat și pot fi angajate și plătite până la data de 31 decembrie a exercițiului financiar următor. Creditele reportate se utilizează pentru acțiuni de
  prevenire, pregătire și
  răspuns. Creditele reportate trebuie să fie utilizate primele în exercițiul financiar următor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   În plus față de dispozițiile de la articolul 12 alineatul (4) din Regulamentul financiar, creditele de angajament și de plată care nu au fost utilizate până la sfârșitul exercițiului financiar pentru care au fost înscrise în bugetul anual sunt reportate automat și pot fi angajate și plătite până la data de 31 decembrie a exercițiului financiar următor. Creditele reportate se utilizează
  exclusiv
  pentru acțiuni de răspuns. Creditele reportate trebuie să fie utilizate primele în exercițiul financiar următor.

5.   În plus față de dispozițiile de la articolul 12 alineatul (4) din Regulamentul financiar, creditele de angajament și de plată care nu au fost utilizate până la sfârșitul exercițiului financiar pentru care au fost înscrise în bugetul anual sunt reportate automat și pot fi angajate și plătite până la data de 31 decembrie a exercițiului financiar următor. Creditele reportate se utilizează pentru acțiuni de
  prevenire, pregătire și
  răspuns. Creditele reportate trebuie să fie utilizate primele în exercițiul financiar următor.

Amendamentul 81

Amendamentul 81

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 20 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 20 – litera a

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 30 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 6 alineatul (5) și 
  la
  articolul 21 alineatul (3) al doilea paragraf se conferă Comisiei până la 31 decembrie 2027. | 2.   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 6 alineatul (5)
  , articolul 19 alineatele (5)
  și
  (6),
  articolul 21 alineatul (3) al doilea paragraf
  și la articolul 25 alineatul (2)
  se conferă Comisiei până la 31 decembrie 2027. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 6 alineatul (5) și 
  la
  articolul 21 alineatul (3) al doilea paragraf se conferă Comisiei până la 31 decembrie 2027.

2.   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 6 alineatul (5)
  , articolul 19 alineatele (5)
  și
  (6),
  articolul 21 alineatul (3) al doilea paragraf
  și la articolul 25 alineatul (2)
  se conferă Comisiei până la 31 decembrie 2027.

Amendamentul 82

Amendamentul 82

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 20 – litera a a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 20 – litera a a (nouă)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 30 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | alineatul (3) se elimină. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

alineatul (3) se elimină.

alineatul (3) se elimină.

Amendamentul 83

Amendamentul 83

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 20 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 20 – litera b

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 30 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Delegarea de competențe menționată la articolul 6 alineatul (5)
  și
  la articolul 21 alineatul (3) al doilea paragraf poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. | 4.   Delegarea de competențe menționată la articolul 6 alineatul (5)
  , la articolul 19 alineatele (5)
  și
  (6),
  la articolul 21 alineatul (3) al doilea paragraf
  și la articolul 25 alineatul (2)
  poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Delegarea de competențe menționată la articolul 6 alineatul (5)
  și
  la articolul 21 alineatul (3) al doilea paragraf poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

4.   Delegarea de competențe menționată la articolul 6 alineatul (5)
  , la articolul 19 alineatele (5)
  și
  (6),
  la articolul 21 alineatul (3) al doilea paragraf
  și la articolul 25 alineatul (2)
  poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

Amendamentul 84

Amendamentul 84

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 20 – litera c

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 20 – litera c

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 30 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 6 alineatul (5)
  sau
  al articolului 21 alineatul (3) al doilea paragraf intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. | 7.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 6 alineatul (5)
  , al articolului 19 alineatele (5) și (6),
  al articolului 21 alineatul (3) al doilea paragraf
  sau al articolului 25 alineatul (2)
  intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 6 alineatul (5)
  sau
  al articolului 21 alineatul (3) al doilea paragraf intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

7.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 6 alineatul (5)
  , al articolului 19 alineatele (5) și (6),
  al articolului 21 alineatul (3) al doilea paragraf
  sau al articolului 25 alineatul (2)
  intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Amendamentul 85

Amendamentul 85

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 22 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 22 a (nou)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Articolul 34 – alineatul 2 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (22a) | La articolul 34 alineatul (2), se adaugă următorul paragraf:



  „Până la... [24 de luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii de modificare], Comisia evaluează funcționarea mecanismului Uniunii, precum și coordonarea și sinergiile realizate cu programul EU4HEalth și cu alte acte legislative ale Uniunii în domeniul sănătății, în vederea prezentării unei propuneri legislative care să includă crearea unui mecanism specific european de răspuns în acest domeniu.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(22a)

(22a)

La articolul 34 alineatul (2), se adaugă următorul paragraf:

„Până la... [24 de luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii de modificare], Comisia evaluează funcționarea mecanismului Uniunii, precum și coordonarea și sinergiile realizate cu programul EU4HEalth și cu alte acte legislative ale Uniunii în domeniul sănătății, în vederea prezentării unei propuneri legislative care să includă crearea unui mecanism specific european de răspuns în acest domeniu.”

„Până la... [24 de luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii de modificare], Comisia evaluează funcționarea mecanismului Uniunii, precum și coordonarea și sinergiile realizate cu programul EU4HEalth și cu alte acte legislative ale Uniunii în domeniul sănătății, în vederea prezentării unei propuneri legislative care să includă crearea unui mecanism specific european de răspuns în acest domeniu.”

Amendamentul 86

Amendamentul 86

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 23

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 23

Decizia nr. 1313/2013/UE

Anexa I

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (23) | Anexa I se elimină. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(23)

(23)

Anexa I se elimină.

eliminat

eliminat

Amendamentul 87

Amendamentul 87

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 23 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 23 a (nou)

Decizia nr. 1313/2013/UE

Anexa I

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (23a) | Anexa I se modifică după cum urmează: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(23a)

(23a)

Anexa I se modifică după cum urmează:

Anexa I

„Anexa I

Procentaje și principii de alocare a pachetului financiar pentru punerea în aplicare a mecanismului Uniunii menționat la articolul 19 alineatele (1) și (1a) și la articolul 19a

Procentaje și principii de alocare a pachetului financiar pentru punerea în aplicare a mecanismului Uniunii menționat la articolul 19 alineatele (1) și (1a) și la articolul 19a

Procentaje pentru alocarea pachetului financiar pentru punerea în aplicare a mecanismului Uniunii menționat la articolul 19 alineatul (1)

| 1. | Procentaje pentru alocarea pachetului financiar pentru punerea în aplicare a mecanismului Uniunii menționat la articolul 19 alineatul (1)
  în perioada 2014-2020 |
| --- | --- |

1.

1.

Procentaje pentru alocarea pachetului financiar pentru punerea în aplicare a mecanismului Uniunii menționat la articolul 19 alineatul (1)
  în perioada 2014-2020

în perioada 2014-2020

Prevenire:
  20 % +/- 8
  puncte procentuale

20 % +/- 8

Prevenire:
  10 % +/- 10
  puncte procentuale

10 % +/- 10

Pregătire:
  50 % +/- 8
  puncte procentuale

50 % +/- 8

Pregătire:
  65 % +/- 10
  puncte procentuale

65 % +/- 10

Răspuns:
  30 % +/- 8
  puncte procentuale

30 % +/- 8

Răspuns:
  25 % +/- 10
  puncte procentuale

25 % +/- 10

| 2. | Procentaje pentru alocarea pachetului financiar pentru punerea în aplicare a mecanismului Uniunii menționat la articolul 19 alineatul (1) și la articolul 19a în perioada 2021-2027 |
| --- | --- |

2.

2.

Procentaje pentru alocarea pachetului financiar pentru punerea în aplicare a mecanismului Uniunii menționat la articolul 19 alineatul (1) și la articolul 19a în perioada 2021-2027

Prevenire: 8 % +/- 10 puncte procentuale

Prevenire: 8 % +/- 10 puncte procentuale

Pregătire: 80 % +/- 10 puncte procentuale

Pregătire: 80 % +/- 10 puncte procentuale

Răspuns: 12 % +/- 10 puncte procentuale

Răspuns: 12 % +/- 10 puncte procentuale

Principii

Principii

| 3. | Principii |
| --- | --- |

3.

3.

Principii

La punerea în aplicare a prezentei decizii, Comisia acordă prioritate acțiunilor pentru care prezenta decizie stabilește un termen în perioada dinaintea expirării termenului respectiv, obiectivul fiind respectarea termenului în cauză.

La punerea în aplicare a prezentei decizii, Comisia acordă prioritate acțiunilor pentru care prezenta decizie stabilește un termen în perioada dinaintea expirării termenului respectiv, obiectivul fiind respectarea termenului în cauză.”

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0148/2020).

1

(1a)  

  1a Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

1a

1a

(1a)  
  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui program de acțiune a Uniunii în domeniul sănătății pentru perioada 2021-2027 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 282/2014 („programul «EU4Heath»”) (COM(2020)0405).

1a

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui program de acțiune a Uniunii în domeniul sănătății pentru perioada 2021-2027 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 282/2014 („programul «EU4Heath»”) (COM(2020)0405).

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/217 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/217

---

P9_TA(2020)0219

Sistemul global de colectare a datelor în ceea ce privește datele referitoare la consumul de păcură al navelor ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 16 septembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2015/757 pentru a ține seama în mod corespunzător de sistemul global de colectare a datelor în ceea ce privește datele referitoare la consumul de păcură al navelor (COM(2019)0038 – C8-0043/2019 – 2019/0017(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2021/C 385/29)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | Amenințarea fără precedent reprezentată de schimbările climatice necesită mai multă ambiție și eforturi sporite din partea Uniunii, precum și la nivel mondial. Uniunea se angajează să își intensifice eforturile de combatere a schimbărilor climatice și să pună în aplicare Acordul de la Paris

   (1a)

  în conformitate cu cele mai recente date științifice disponibile. Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) a confirmat în raportul său special din 2018 intitulat „Încălzirea globală cu 1,5  oC” că reducerea semnificativă a emisiilor în toate sectoarele este esențială pentru limitarea încălzirii globale la sub 1,5  oC. Raportul special al IPCC din 2019 intitulat „Oceanele și criosfera într-un climat în schimbare” afirmă, de asemenea, că mecanismele climatice depind de sănătatea oceanelor și a ecosistemelor marine, afectate în prezent de încălzirea globală, de poluare, de exploatarea excesivă a biodiversității marine, de acidifiere, dezoxigenare și eroziune costieră. IPCC reamintește că oceanele sunt parte a soluției de atenuare și de adaptare la efectele schimbărilor climatice și subliniază că este necesar să se reducă emisiile de gaze cu efect de seră și poluarea ecosistemelor, precum și să se sporească absorbanții naturali de carbon. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1)

Amenințarea fără precedent reprezentată de schimbările climatice necesită mai multă ambiție și eforturi sporite din partea Uniunii, precum și la nivel mondial. Uniunea se angajează să își intensifice eforturile de combatere a schimbărilor climatice și să pună în aplicare Acordul de la Paris

   (1a)

  în conformitate cu cele mai recente date științifice disponibile. Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) a confirmat în raportul său special din 2018 intitulat „Încălzirea globală cu 1,5  oC” că reducerea semnificativă a emisiilor în toate sectoarele este esențială pentru limitarea încălzirii globale la sub 1,5  oC. Raportul special al IPCC din 2019 intitulat „Oceanele și criosfera într-un climat în schimbare” afirmă, de asemenea, că mecanismele climatice depind de sănătatea oceanelor și a ecosistemelor marine, afectate în prezent de încălzirea globală, de poluare, de exploatarea excesivă a biodiversității marine, de acidifiere, dezoxigenare și eroziune costieră. IPCC reamintește că oceanele sunt parte a soluției de atenuare și de adaptare la efectele schimbărilor climatice și subliniază că este necesar să se reducă emisiile de gaze cu efect de seră și poluarea ecosistemelor, precum și să se sporească absorbanții naturali de carbon.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Transportul maritim are un impact asupra
  climatului global
  , ca urmare a emisiilor de dioxid de carbon (CO2)
  generate
  de
  acesta
  . În 2015, acesta a generat 13 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră ale Uniunii provenind din sectorul transportului (15). Transportul maritim internațional rămâne singurul mijloc de transport care nu este inclus în angajamentele Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Transportul maritim are un impact asupra
  climatului global
  , ca urmare a emisiilor de dioxid de carbon (CO2)
  generate
  de
  acesta
  . În 2015, acesta a generat 13 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră ale Uniunii provenind din sectorul transportului (15). Transportul maritim internațional rămâne singurul mijloc de transport care nu este inclus în angajamentele Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.

| (1) | Transportul maritim are un impact asupra
  schimbărilor climatice, biodiversității marine, calității aerului și sănătății publice
  , ca urmare a emisiilor de dioxid de carbon (CO2)
  și a altor emisii pe care le generează acesta, cum ar fi emisiile
  de
  metan, oxizi de azot, oxizi de sulf, particule în suspensie și negru-de-fum
  . În 2015, acesta a generat 13 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră ale Uniunii provenind din sectorul transportului (15).
  Se preconizează că emisiile generate de transportul maritim la nivel global vor crește cu procente cuprinse între 50 % și 250 % până în 2050

   (15a)

  . Dacă nu se iau măsuri suplimentare, se preconizează că emisiile generate de transportul maritim aferent Spațiului Economic European (SEE) vor crește până în 2050 cu 86 % față de nivelurile din 1990, în pofida adoptării unor standarde minime de eficiență a navelor de către Organizația Maritimă Internațională (OMI).
  Transportul maritim internațional rămâne singurul mijloc de transport care nu este inclus în angajamentele Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.
  OMI a adoptat la 13 aprilie 2018 Strategia sa inițială de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră provenite de la nave. Sunt necesare măsuri de implementare a acestei strategii atât la nivel global, cât și la nivelul Uniunii, pentru a asigura că sunt întreprinse acțiuni imediate de reducere a emisiilor maritime, a contribui la transpunerea în practică a Acordului de la Paris și a realiza obiectivul Uniunii vizând neutralitatea climatică, fără a submina eforturile din domeniul climei depuse de alte sectoare. |
| --- | --- |

(1)

Transportul maritim are un impact asupra
  schimbărilor climatice, biodiversității marine, calității aerului și sănătății publice
  , ca urmare a emisiilor de dioxid de carbon (CO2)
  și a altor emisii pe care le generează acesta, cum ar fi emisiile
  de
  metan, oxizi de azot, oxizi de sulf, particule în suspensie și negru-de-fum
  . În 2015, acesta a generat 13 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră ale Uniunii provenind din sectorul transportului (15).
  Se preconizează că emisiile generate de transportul maritim la nivel global vor crește cu procente cuprinse între 50 % și 250 % până în 2050

   (15a)

  . Dacă nu se iau măsuri suplimentare, se preconizează că emisiile generate de transportul maritim aferent Spațiului Economic European (SEE) vor crește până în 2050 cu 86 % față de nivelurile din 1990, în pofida adoptării unor standarde minime de eficiență a navelor de către Organizația Maritimă Internațională (OMI).
  Transportul maritim internațional rămâne singurul mijloc de transport care nu este inclus în angajamentele Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.
  OMI a adoptat la 13 aprilie 2018 Strategia sa inițială de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră provenite de la nave. Sunt necesare măsuri de implementare a acestei strategii atât la nivel global, cât și la nivelul Uniunii, pentru a asigura că sunt întreprinse acțiuni imediate de reducere a emisiilor maritime, a contribui la transpunerea în practică a Acordului de la Paris și a realiza obiectivul Uniunii vizând neutralitatea climatică, fără a submina eforturile din domeniul climei depuse de alte sectoare.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Toate sectoarele economiei ar trebui să contribuie la
  reducerea emisiilor
  de gaze cu efect de seră, în conformitate cu
  angajamentul colegiuitorilor, astfel cum este exprimat în Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European
  și
  al
  Consiliului (16)

  și în Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului

   (17). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Toate sectoarele economiei ar trebui să contribuie la
  reducerea emisiilor
  de gaze cu efect de seră, în conformitate cu
  angajamentul colegiuitorilor, astfel cum este exprimat în Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European
  și
  al
  Consiliului (16)

  și în Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului

   (17).

| (2) | Toate sectoarele economiei ar trebui să contribuie la
  efortul comun de finalizare a tranziției către zero emisii nete
  de gaze cu efect de seră
  cât mai curând posibil și până cel târziu în 2050
  , în conformitate cu
  angajamentele asumate de Uniune în cadrul Acordului de la Paris
  și
  cu concluziile
  Consiliului
  European din 12 decembrie 2019 privind schimbările climatice
  . |
| --- | --- |

(2)

Toate sectoarele economiei ar trebui să contribuie la
  efortul comun de finalizare a tranziției către zero emisii nete
  de gaze cu efect de seră
  cât mai curând posibil și până cel târziu în 2050
  , în conformitate cu
  angajamentele asumate de Uniune în cadrul Acordului de la Paris
  și
  cu concluziile
  Consiliului
  European din 12 decembrie 2019 privind schimbările climatice
  .

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Rezoluția Parlamentului European din
  februarie 2014
  referitoare la
  un cadru pentru 2030 pentru politici
  în
  domeniul climei și al energiei
  a invitat Comisia și statele membre să
  stabilească
  pentru anul 2030
  un obiectiv
  obligatoriu pentru Uniune de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră
  cu
  cel puțin
  40
   % în comparație cu nivelurile înregistrate în 1990. Parlamentul European a remarcat, de asemenea, că va fi necesar ca toate sectoarele economice să își aducă aportul la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru ca Uniunea să
  poată contribui
  în mod echitabil la eforturile globale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Rezoluția Parlamentului European din
  februarie 2014
  referitoare la
  un cadru pentru 2030 pentru politici
  în
  domeniul climei și al energiei
  a invitat Comisia și statele membre să
  stabilească
  pentru anul 2030
  un obiectiv
  obligatoriu pentru Uniune de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră
  cu
  cel puțin
  40
   % în comparație cu nivelurile înregistrate în 1990. Parlamentul European a remarcat, de asemenea, că va fi necesar ca toate sectoarele economice să își aducă aportul la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru ca Uniunea să
  poată contribui
  în mod echitabil la eforturile globale.

| (3) | Rezoluția Parlamentului European din
  14 martie 2019
  referitoare la
  schimbările climatice a susținut cu o largă majoritate obiectivul vizând atingerea neutralității climatice cât mai curând posibil și cel târziu
  în
  2050. De asemenea, Parlamentul European
  a invitat
  în repetate rânduri
  Comisia și statele membre să
  majoreze obiectivul
  pentru anul 2030 obligatoriu pentru Uniune de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră
  la
  cel puțin
  55
   % în comparație cu nivelurile înregistrate în 1990. Parlamentul European a remarcat, de asemenea, că va fi necesar ca toate sectoarele economice
  , inclusiv aviația internațională și transportul maritim,
  să își aducă aportul la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru ca Uniunea să
  îți atingă țintele în materie de climă și să contribuie
  în mod echitabil la eforturile globale.
  Eforturile rapide de decarbonizare a sectorului transportului maritim sunt cu atât mai importante având în vedere declarația Parlamentului din 28 noiembrie 2019 privind o situație de urgență în domeniul climei și al mediului. |
| --- | --- |

(3)

Rezoluția Parlamentului European din
  14 martie 2019
  referitoare la
  schimbările climatice a susținut cu o largă majoritate obiectivul vizând atingerea neutralității climatice cât mai curând posibil și cel târziu
  în
  2050. De asemenea, Parlamentul European
  a invitat
  în repetate rânduri
  Comisia și statele membre să
  majoreze obiectivul
  pentru anul 2030 obligatoriu pentru Uniune de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră
  la
  cel puțin
  55
   % în comparație cu nivelurile înregistrate în 1990. Parlamentul European a remarcat, de asemenea, că va fi necesar ca toate sectoarele economice
  , inclusiv aviația internațională și transportul maritim,
  să își aducă aportul la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru ca Uniunea să
  îți atingă țintele în materie de climă și să contribuie
  în mod echitabil la eforturile globale.
  Eforturile rapide de decarbonizare a sectorului transportului maritim sunt cu atât mai importante având în vedere declarația Parlamentului din 28 noiembrie 2019 privind o situație de urgență în domeniul climei și al mediului.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | Parlamentul European, în rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la Conferința ONU din 2019 privind schimbările climatice de la Madrid, Spania (COP25), a subliniat necesitatea unor acțiuni suplimentare ale Uniunii pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră generate de sectorul maritim, având în vedere progresele lente și insuficiente înregistrate de OMI. Parlamentul European a sprijinit, îndeosebi, includerea sectorului maritim în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii („EU ETS”), precum și introducerea unor standarde de eficiență aplicabile navelor la nivelul Uniunii. Doar politicile de reducere a emisiilor bazate pe piață nu sunt suficiente pentru a îndeplini obiectivele Uniunii de reducere a emisiilor și ar trebui să fie însoțite de cerințe obligatorii de reducere a emisiilor, care să fie aplicate în mod corespunzător. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

Parlamentul European, în rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la Conferința ONU din 2019 privind schimbările climatice de la Madrid, Spania (COP25), a subliniat necesitatea unor acțiuni suplimentare ale Uniunii pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră generate de sectorul maritim, având în vedere progresele lente și insuficiente înregistrate de OMI. Parlamentul European a sprijinit, îndeosebi, includerea sectorului maritim în sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii („EU ETS”), precum și introducerea unor standarde de eficiență aplicabile navelor la nivelul Uniunii. Doar politicile de reducere a emisiilor bazate pe piață nu sunt suficiente pentru a îndeplini obiectivele Uniunii de reducere a emisiilor și ar trebui să fie însoțite de cerințe obligatorii de reducere a emisiilor, care să fie aplicate în mod corespunzător.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | În concluziile sale din
  24 octombrie 2014
  , Consiliul European a aprobat
  un obiectiv obligatoriu pentru Uniune
  de
  reducere
  a 
  emisiilor interne de gaze cu efect
  de
  seră cu cel puțin 40 %
  până în
  2030 în comparație cu 1990
  . Consiliul European a afirmat, de asemenea,
  importanța reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră
  și
  riscurile legate de dependența de combustibilii fosili în sectorul transporturilor și a invitat Comisia
  să
  examineze în continuare instrumentele și măsurile pentru o abordare cuprinzătoare
  și
  neutră din punct de vedere tehnologic
  ,
  inclusiv pentru promovarea reducerii emisiilor, a surselor
  de
  energie regenerabile și a eficienței energetice în transporturi
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

În concluziile sale din
  24 octombrie 2014
  , Consiliul European a aprobat
  un obiectiv obligatoriu pentru Uniune
  de
  reducere
  a 
  emisiilor interne de gaze cu efect
  de
  seră cu cel puțin 40 %
  până în
  2030 în comparație cu 1990
  . Consiliul European a afirmat, de asemenea,
  importanța reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră
  și
  riscurile legate de dependența de combustibilii fosili în sectorul transporturilor și a invitat Comisia
  să
  examineze în continuare instrumentele și măsurile pentru o abordare cuprinzătoare
  și
  neutră din punct de vedere tehnologic
  ,
  inclusiv pentru promovarea reducerii emisiilor, a surselor
  de
  energie regenerabile și a eficienței energetice în transporturi
  .

| (4) | În concluziile sale din
  12 decembrie 2019

   (1a), Consiliul European a aprobat
  obiectivul
  de
  realizare
  a 
  unei UE neutre din punct
  de
  vedere climatic
  până în
  2050
  . Consiliul European a afirmat, de asemenea,
  că toate actele legislative
  și
  politicile pertinente ale UE trebuie
  să
  fie corelate cu îndeplinirea obiectivului de neutralitate climatică
  și
  să contribuie la acesta
  ,
  cu respectarea unor condiții
  de
  concurență echitabile
  . |
| --- | --- |

(4)

În concluziile sale din
  12 decembrie 2019

   (1a), Consiliul European a aprobat
  obiectivul
  de
  realizare
  a 
  unei UE neutre din punct
  de
  vedere climatic
  până în
  2050
  . Consiliul European a afirmat, de asemenea,
  că toate actele legislative
  și
  politicile pertinente ale UE trebuie
  să
  fie corelate cu îndeplinirea obiectivului de neutralitate climatică
  și
  să contribuie la acesta
  ,
  cu respectarea unor condiții
  de
  concurență echitabile
  .

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | În prezent, transportul maritim este singurul sector care nu este vizat în mod expres de un obiectiv al Uniunii de reducere a emisiilor sau de măsuri specifice de atenuare. În Comunicarea sa din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european, Comisia și-a declarat intenția de a adopta măsuri suplimentare pentru a aborda emisiile de gaze cu efect de seră generate de sectorul maritim, în special de a extinde sistemul EU ETS la sectorul maritim, de a reglementa accesul navelor celor mai poluante în porturile Uniunii și a obliga navele care staționează la țărm să utilizeze energia electrică furnizată de rețeaua terestră. În propunerea sa din 4 martie 2020 de regulament de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1999 (Legea europeană privind clima)

   (1a)

  , Comisia confirmă că trebuie adoptate măsuri suplimentare pentru a atinge obiectivul de neutralitate climatică până în 2050 și că fiecare sector va trebui să contribuie, întrucât se preconizează că politicile actuale vor reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu doar 60 % până în 2050. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

În prezent, transportul maritim este singurul sector care nu este vizat în mod expres de un obiectiv al Uniunii de reducere a emisiilor sau de măsuri specifice de atenuare. În Comunicarea sa din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european, Comisia și-a declarat intenția de a adopta măsuri suplimentare pentru a aborda emisiile de gaze cu efect de seră generate de sectorul maritim, în special de a extinde sistemul EU ETS la sectorul maritim, de a reglementa accesul navelor celor mai poluante în porturile Uniunii și a obliga navele care staționează la țărm să utilizeze energia electrică furnizată de rețeaua terestră. În propunerea sa din 4 martie 2020 de regulament de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1999 (Legea europeană privind clima)

   (1a)

  , Comisia confirmă că trebuie adoptate măsuri suplimentare pentru a atinge obiectivul de neutralitate climatică până în 2050 și că fiecare sector va trebui să contribuie, întrucât se preconizează că politicile actuale vor reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu doar 60 % până în 2050.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4b) | Eliminarea barierelor de pe piață în sectorul maritim, inclusiv utilizarea unui sistem de monitorizare, raportare și verificare (MRV) transparent și robust, are drept scop să contribuie la adoptarea tehnologiilor eficiente din punct de vedere energetic și, prin urmare, la reducerea emisiilor generate de sectorul maritim cu aproximativ 2 % până în 2030. Pentru ca sectorul maritim să contribuie pe deplin la eforturile întregii economii vizând atingerea obiectivului Uniunii privind neutralitatea climatică, precum și a obiectivelor pentru 2030 și a altor eventuale obiective posibile, sunt necesare, prin urmare, măsuri suplimentare. Ca principal instrument al Uniunii de monitorizare, raportare și verificare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a poluării atmosferice generate de transportul maritim, Regulamentul UE privind MRV reprezintă o bază pentru acțiuni viitoare. Domeniul de aplicare al acestui regulament ar trebui, prin urmare, extins pentru a include cerințe obligatorii pentru întreprinderi de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de activitățile de transport și este necesar, de asemenea, să se extindă sistemul UE de comercializare a certificatelor EU ETS pentru a acoperi sectorul transportului maritim. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4b)

Eliminarea barierelor de pe piață în sectorul maritim, inclusiv utilizarea unui sistem de monitorizare, raportare și verificare (MRV) transparent și robust, are drept scop să contribuie la adoptarea tehnologiilor eficiente din punct de vedere energetic și, prin urmare, la reducerea emisiilor generate de sectorul maritim cu aproximativ 2 % până în 2030. Pentru ca sectorul maritim să contribuie pe deplin la eforturile întregii economii vizând atingerea obiectivului Uniunii privind neutralitatea climatică, precum și a obiectivelor pentru 2030 și a altor eventuale obiective posibile, sunt necesare, prin urmare, măsuri suplimentare. Ca principal instrument al Uniunii de monitorizare, raportare și verificare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a poluării atmosferice generate de transportul maritim, Regulamentul UE privind MRV reprezintă o bază pentru acțiuni viitoare. Domeniul de aplicare al acestui regulament ar trebui, prin urmare, extins pentru a include cerințe obligatorii pentru întreprinderi de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de activitățile de transport și este necesar, de asemenea, să se extindă sistemul UE de comercializare a certificatelor EU ETS pentru a acoperi sectorul transportului maritim.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | În aprilie 2015, Parlamentul European și Consiliul au adoptat Regulamentul (UE) 2015/757 privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim (20) („Regulamentul UE privind MRV”), care a fost completat în 2016 cu două regulamente delegate (21) și două regulamente de punere în aplicare (22). Scopul Regulamentului UE privind MRV este de a colecta date cu privire la emisiile generate de transportul maritim pentru elaborarea de politici suplimentare și stimularea reducerii emisiilor prin furnizarea de informații referitoare la eficiența navelor pe piețele relevante. Regulamentul UE privind MRV obligă companiile să monitorizeze, să raporteze și să verifice consumul de carburant, emisiile de CO2 și eficiența energetică a navelor lor în călătoriile către și dinspre porturile din Spațiul Economic European (SEE), anual, începând din 2018.
  Acesta
  se aplică, de asemenea, emisiilor de CO2 generate în porturile SEE. Primele rapoarte privind emisiile
  trebuie
  să fie prezentate până la 30 aprilie 2019. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

În aprilie 2015, Parlamentul European și Consiliul au adoptat Regulamentul (UE) 2015/757 privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim (20) („Regulamentul UE privind MRV”), care a fost completat în 2016 cu două regulamente delegate (21) și două regulamente de punere în aplicare (22). Scopul Regulamentului UE privind MRV este de a colecta date cu privire la emisiile generate de transportul maritim pentru elaborarea de politici suplimentare și stimularea reducerii emisiilor prin furnizarea de informații referitoare la eficiența navelor pe piețele relevante. Regulamentul UE privind MRV obligă companiile să monitorizeze, să raporteze și să verifice consumul de carburant, emisiile de CO2 și eficiența energetică a navelor lor în călătoriile către și dinspre porturile din Spațiul Economic European (SEE), anual, începând din 2018.
  Acesta
  se aplică, de asemenea, emisiilor de CO2 generate în porturile SEE. Primele rapoarte privind emisiile
  trebuie
  să fie prezentate până la 30 aprilie 2019.

| (6) | În aprilie 2015, Parlamentul European și Consiliul au adoptat Regulamentul (UE) 2015/757 privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim (20) („Regulamentul UE privind MRV”), care a fost completat în 2016 cu două regulamente delegate (21) și două regulamente de punere în aplicare (22). Scopul Regulamentului UE privind MRV este de a colecta date cu privire la emisiile generate de transportul maritim pentru elaborarea de politici suplimentare și stimularea reducerii emisiilor prin furnizarea de informații referitoare la eficiența navelor pe piețele relevante.
  Regulamentul UE privind MRV a fost adoptat ca un prim pas în cadrul unei abordări etapizate pentru includerea emisiilor generate de transportul maritim în angajamentele Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru stabilirea ulterioară a prețului acestor emisii, în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”. Atunci când a fost adoptat Regulamentul UE privind MRV, Comisia s-a angajat să analizeze, în contextul viitoarelor propuneri legislative privind emisiile generate de transportul maritim, care sunt următoarele etape adecvate care să asigure contribuția echitabilă la obiectivele Uniunii de reducere a emisiilor, în special posibilitatea extinderii EU ETS la sectorul maritim. Regulamentul UE privind MRV
  obligă companiile să monitorizeze, să raporteze și să verifice consumul de carburant, emisiile de CO2 și eficiența energetică a navelor lor în călătoriile către și dinspre porturile din Spațiul Economic European (SEE), anual, începând din 2018.
  Această obligație
  se aplică, de asemenea, emisiilor de CO2 generate în porturile SEE. Primele rapoarte privind emisiile
  trebuiau
  să fie prezentate până la 30 aprilie
  2019


  și au fost publicate de Comisie la


  30 iunie
  2019. |
| --- | --- |

(6)

În aprilie 2015, Parlamentul European și Consiliul au adoptat Regulamentul (UE) 2015/757 privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim (20) („Regulamentul UE privind MRV”), care a fost completat în 2016 cu două regulamente delegate (21) și două regulamente de punere în aplicare (22). Scopul Regulamentului UE privind MRV este de a colecta date cu privire la emisiile generate de transportul maritim pentru elaborarea de politici suplimentare și stimularea reducerii emisiilor prin furnizarea de informații referitoare la eficiența navelor pe piețele relevante.
  Regulamentul UE privind MRV a fost adoptat ca un prim pas în cadrul unei abordări etapizate pentru includerea emisiilor generate de transportul maritim în angajamentele Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru stabilirea ulterioară a prețului acestor emisii, în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”. Atunci când a fost adoptat Regulamentul UE privind MRV, Comisia s-a angajat să analizeze, în contextul viitoarelor propuneri legislative privind emisiile generate de transportul maritim, care sunt următoarele etape adecvate care să asigure contribuția echitabilă la obiectivele Uniunii de reducere a emisiilor, în special posibilitatea extinderii EU ETS la sectorul maritim. Regulamentul UE privind MRV
  obligă companiile să monitorizeze, să raporteze și să verifice consumul de carburant, emisiile de CO2 și eficiența energetică a navelor lor în călătoriile către și dinspre porturile din Spațiul Economic European (SEE), anual, începând din 2018.
  Această obligație
  se aplică, de asemenea, emisiilor de CO2 generate în porturile SEE. Primele rapoarte privind emisiile
  trebuiau
  să fie prezentate până la 30 aprilie
  2019


  și au fost publicate de Comisie la


  30 iunie
  2019.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | Reducerea emisiilor generate de transportul maritim și impactul acestora asupra încălzirii globale și a poluării aerului nu ar trebui puse în aplicare într-un mod care să afecteze biodiversitatea marină și ar trebui să fie însoțite de măsuri orientate către refacerea ecosistemelor marine și costiere afectate de industria navală, cum ar fi substanțele evacuate în mări, inclusiv apă de balast, hidrocarburi, metale grele și substanțe chimice, de containerele pierdute pe mare și de coliziunile cu cetacee. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)

Reducerea emisiilor generate de transportul maritim și impactul acestora asupra încălzirii globale și a poluării aerului nu ar trebui puse în aplicare într-un mod care să afecteze biodiversitatea marină și ar trebui să fie însoțite de măsuri orientate către refacerea ecosistemelor marine și costiere afectate de industria navală, cum ar fi substanțele evacuate în mări, inclusiv apă de balast, hidrocarburi, metale grele și substanțe chimice, de containerele pierdute pe mare și de coliziunile cu cetacee.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 6 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6b) | În sectorul maritim, armatorul nu este întotdeauna și persoana sau entitatea care exploatează nava din punct de vedere comercial. Prin urmare, toate datele solicitate în temeiul Regulamentului UE privind MRV ar trebui să fie colectate și atribuite părții responsabile de exploatarea comercială a navei, cum ar fi administratorul, navlositorul de timp sau navlositorul navei nude. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6b)

În sectorul maritim, armatorul nu este întotdeauna și persoana sau entitatea care exploatează nava din punct de vedere comercial. Prin urmare, toate datele solicitate în temeiul Regulamentului UE privind MRV ar trebui să fie colectate și atribuite părții responsabile de exploatarea comercială a navei, cum ar fi administratorul, navlositorul de timp sau navlositorul navei nude.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 6 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6c) | Datele colectate în temeiul Regulamentului UE privind MRV ar trebui utilizate pentru a încuraja tranziția către navele cu emisii zero prin stabilirea unui certificat de eficiență energetică pentru nave, cu o scală de rating, în scopul de a permite o comparație transparentă a navelor, în special pentru vânzare sau închiriere, și pentru a încuraja statele membre să promoveze cele mai bune practici și să susțină cele mai eficiente nave. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6c)

Datele colectate în temeiul Regulamentului UE privind MRV ar trebui utilizate pentru a încuraja tranziția către navele cu emisii zero prin stabilirea unui certificat de eficiență energetică pentru nave, cu o scală de rating, în scopul de a permite o comparație transparentă a navelor, în special pentru vânzare sau închiriere, și pentru a încuraja statele membre să promoveze cele mai bune practici și să susțină cele mai eficiente nave.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 6 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6d) | Comisia ar trebui să elaboreze o etichetă europeană pentru produse, în cooperare cu proprietarii de nave, cu alte părți interesate și cu experți independenți, pentru a informa consumatorii cu privire la impactul transportului maritim asupra mediului aferent produselor pe care le achiziționează. O astfel de etichetă ar sprijini tranziția ecologică și energetică a sectorului transportului maritim prin furnizarea unei modalități fiabile și transparente de informare a clienților cu privire la inițiativele voluntare. Aceasta ar încuraja consumatorii să achiziționeze produse transportate de armatori care și-au redus impactul asupra mediului, de exemplu în ceea ce privește gazele cu efect de seră și emisiile poluante, poluarea sonoră, gestionarea deșeurilor și a apei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6d)

Comisia ar trebui să elaboreze o etichetă europeană pentru produse, în cooperare cu proprietarii de nave, cu alte părți interesate și cu experți independenți, pentru a informa consumatorii cu privire la impactul transportului maritim asupra mediului aferent produselor pe care le achiziționează. O astfel de etichetă ar sprijini tranziția ecologică și energetică a sectorului transportului maritim prin furnizarea unei modalități fiabile și transparente de informare a clienților cu privire la inițiativele voluntare. Aceasta ar încuraja consumatorii să achiziționeze produse transportate de armatori care și-au redus impactul asupra mediului, de exemplu în ceea ce privește gazele cu efect de seră și emisiile poluante, poluarea sonoră, gestionarea deșeurilor și a apei.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 6 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6e) | Directiva 92/106/CEE a Consiliului

   (1a)

  contribuie la reducerea emisiilor provenite din transport prin promovarea trecerii de la transportul rutier de mărfuri la modurile de transport cu emisii mai scăzute, inclusiv cursuri ale unor râuri cu emisii zero. Este necesară o revizuire a acestei directive, pentru a intensifica eforturile de promovare a transportului multimodal și a îmbunătăți eficiența și alternativele asociate cu un nivel redus de emisii. Transportul pe căi navigabile cu emisii zero este esențial pentru dezvoltarea unui transfer modal sustenabil de la transportul rutier la căile navigabile și, prin urmare, este necesar să se sprijine investițiile în infrastructurile de realimentare și de reîncărcare în porturile interioare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6e)

Directiva 92/106/CEE a Consiliului

   (1a)

  contribuie la reducerea emisiilor provenite din transport prin promovarea trecerii de la transportul rutier de mărfuri la modurile de transport cu emisii mai scăzute, inclusiv cursuri ale unor râuri cu emisii zero. Este necesară o revizuire a acestei directive, pentru a intensifica eforturile de promovare a transportului multimodal și a îmbunătăți eficiența și alternativele asociate cu un nivel redus de emisii. Transportul pe căi navigabile cu emisii zero este esențial pentru dezvoltarea unui transfer modal sustenabil de la transportul rutier la căile navigabile și, prin urmare, este necesar să se sprijine investițiile în infrastructurile de realimentare și de reîncărcare în porturile interioare.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 6 f (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6f) | Porturile Uniunii constituie centre strategice în tranziția energetică datorită poziției lor geografice și activităților economice. Ele reprezintă principalele puncte de intrare a produselor energetice (din import, stocare sau distribuție), se angajează din ce în ce mai mult în dezvoltarea siturilor de producție de energie din surse regenerabile și dezvoltă noi strategii de gestionare a energiei și de economie circulară. În conformitate cu obiectivele Pactului verde european, Uniunea ar trebui, prin urmare, să însoțească decarbonizarea sectorului maritim cu o abordare strategică a porturilor Uniunii, pentru a le sprijini rolul de facilitator al tranziției energetice. Statele membre ar trebui să fie încurajate să stimuleze dezvoltarea porturilor cu emisii zero și să investească în infrastructurile de realimentare și de reîncărcare. Acest lucru ar asigura beneficii imediate pentru sănătate pentru toți cetățenii care locuiesc în zonele portuare și de coastă și ar limita totodată efectele negative asupra biodiversității marine și de coastă din aceste zone, care reprezintă, de asemenea, vaste teritorii terestre, unele dintre ele făcând parte din rețeaua Natura 2000. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6f)

Porturile Uniunii constituie centre strategice în tranziția energetică datorită poziției lor geografice și activităților economice. Ele reprezintă principalele puncte de intrare a produselor energetice (din import, stocare sau distribuție), se angajează din ce în ce mai mult în dezvoltarea siturilor de producție de energie din surse regenerabile și dezvoltă noi strategii de gestionare a energiei și de economie circulară. În conformitate cu obiectivele Pactului verde european, Uniunea ar trebui, prin urmare, să însoțească decarbonizarea sectorului maritim cu o abordare strategică a porturilor Uniunii, pentru a le sprijini rolul de facilitator al tranziției energetice. Statele membre ar trebui să fie încurajate să stimuleze dezvoltarea porturilor cu emisii zero și să investească în infrastructurile de realimentare și de reîncărcare. Acest lucru ar asigura beneficii imediate pentru sănătate pentru toți cetățenii care locuiesc în zonele portuare și de coastă și ar limita totodată efectele negative asupra biodiversității marine și de coastă din aceste zone, care reprezintă, de asemenea, vaste teritorii terestre, unele dintre ele făcând parte din rețeaua Natura 2000.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Articolul 22 din Regulamentul UE privind MRV prevede că, în cazul unui acord internațional privind un sistem global de monitorizare, raportare și verificare, Comisia va revizui Regulamentul UE privind MRV și, dacă este oportun, va propune amendamente pentru a asigura
  alinierea
  cu acordul internațional respectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Articolul 22 din Regulamentul UE privind MRV prevede că, în cazul unui acord internațional privind un sistem global de monitorizare, raportare și verificare, Comisia va revizui Regulamentul UE privind MRV și, dacă este oportun, va propune amendamente pentru a asigura
  alinierea
  cu acordul internațional respectiv.

| (7) | Articolul 22 din Regulamentul UE privind MRV prevede că, în cazul unui acord internațional privind un sistem global de monitorizare, raportare și verificare
  sau privind măsuri globale de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră din sectorul maritim
  , Comisia va revizui Regulamentul UE privind MRV și, dacă este oportun, va propune amendamente pentru a asigura
  consecvența
  cu acordul internațional respectiv.
  Este important ca, indiferent de orice măsură adoptată la nivel global, Uniunea să rămână capabilă de ambiție și să dea dovadă de spirit de lider în domeniul climei, prin menținerea sau adoptarea unor măsuri mai stricte în cadrul Uniunii. |
| --- | --- |

(7)

Articolul 22 din Regulamentul UE privind MRV prevede că, în cazul unui acord internațional privind un sistem global de monitorizare, raportare și verificare
  sau privind măsuri globale de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră din sectorul maritim
  , Comisia va revizui Regulamentul UE privind MRV și, dacă este oportun, va propune amendamente pentru a asigura
  consecvența
  cu acordul internațional respectiv.
  Este important ca, indiferent de orice măsură adoptată la nivel global, Uniunea să rămână capabilă de ambiție și să dea dovadă de spirit de lider în domeniul climei, prin menținerea sau adoptarea unor măsuri mai stricte în cadrul Uniunii.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | În conformitate cu Acordul de la Paris adoptat în decembrie 2015 la cea de a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) (23), Uniunea și statele sale membre s-au angajat în atingerea unui obiectiv de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii. Se depun eforturi de limitare a emisiilor maritime internaționale prin intermediul Organizației Maritime Internaționale (OMI), iar acestea ar trebui încurajate. OMI a adoptat (24), în octombrie 2016, un sistem de colectare a datelor privind consumul de păcură al navelor („sistemul global de colectare a datelor al OMI”). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

În conformitate cu Acordul de la Paris adoptat în decembrie 2015 la cea de a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) (23), Uniunea și statele sale membre s-au angajat în atingerea unui obiectiv de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii. Se depun eforturi de limitare a emisiilor maritime internaționale prin intermediul Organizației Maritime Internaționale (OMI), iar acestea ar trebui încurajate. OMI a adoptat (24), în octombrie 2016, un sistem de colectare a datelor privind consumul de păcură al navelor („sistemul global de colectare a datelor al OMI”).

| (8) | În conformitate cu Acordul de la Paris adoptat în decembrie 2015 la cea de a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) (23), Uniunea și statele sale membre s-au angajat în atingerea unui obiectiv de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii. Se depun eforturi de limitare a emisiilor maritime internaționale prin intermediul Organizației Maritime Internaționale (OMI), iar acestea ar trebui încurajate. OMI a adoptat (24), în octombrie 2016, un sistem de colectare a datelor privind consumul de păcură al navelor („sistemul global de colectare a datelor al OMI”).
  OMI a adoptat, de asemenea, la 13 aprilie 2018, o primă strategie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră provenite de la nave („Strategia inițială a IMO”),


  urmărind să limiteze creșterea acestor emisii cât mai curând posibil și să le reducă cu cel puțin 50 % până în 2050 comparativ cu 2008, precum și să își continue eforturile de eliminare completă a acestora. În același timp, statele membre și membrii asociați ai OMI, inclusiv toate statele membre ale Uniunii, s-au angajat să reducă emisiile de CO2 aferente activităților de transport cu cel puțin 40 % până în 2030, în medie în ansamblul transportului maritim internațional, continuând eforturile de a ajunge la reducere de 70 % până în 2050. Este, prin urmare, oportună includerea elementelor principale ale Strategiei inițiale a OMI în dreptul Uniunii, continuând în același timp colaborarea constructivă cu statele membre ale OMI, pentru a ajunge la un acord global privind măsurile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Companiilor ar trebui să li se impună obligația de a reduce linear emisiile anuale de CO2 pe activitate de transport cu cel puțin 40 % până în 2030, ca medie pentru toate navele aflate în responsabilitatea lor, în comparație cu performanța medie pe categorie de nave de aceeași mărime și de același tip raportată în temeiul Regulamentului privind MRV. Valoarea de referință pentru măsurile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui stabilită utilizându-se datele din registrul THETIS-MRV și din sistemul de colectare a datelor al OMI (IMO DCS), recunoscând totodată reducerile emisiilor realizate deja de companiile „pioniere în domeniul decarbonizării”. Comisia ar trebui să adopte acte delegate pentru a defini normele detaliate de stabilire a valorii de referință, factorul de reducere anuală pentru fiecare categorie de nave, normele și instrumentele pentru calcularea și colectarea penalităților aferente emisiilor excedentare și orice altă normă necesară pentru respectarea și verificarea respectării acestei obligații. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu Acordul de la Paris adoptat în decembrie 2015 la cea de a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) (23), Uniunea și statele sale membre s-au angajat în atingerea unui obiectiv de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii. Se depun eforturi de limitare a emisiilor maritime internaționale prin intermediul Organizației Maritime Internaționale (OMI), iar acestea ar trebui încurajate. OMI a adoptat (24), în octombrie 2016, un sistem de colectare a datelor privind consumul de păcură al navelor („sistemul global de colectare a datelor al OMI”).
  OMI a adoptat, de asemenea, la 13 aprilie 2018, o primă strategie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră provenite de la nave („Strategia inițială a IMO”),


  urmărind să limiteze creșterea acestor emisii cât mai curând posibil și să le reducă cu cel puțin 50 % până în 2050 comparativ cu 2008, precum și să își continue eforturile de eliminare completă a acestora. În același timp, statele membre și membrii asociați ai OMI, inclusiv toate statele membre ale Uniunii, s-au angajat să reducă emisiile de CO2 aferente activităților de transport cu cel puțin 40 % până în 2030, în medie în ansamblul transportului maritim internațional, continuând eforturile de a ajunge la reducere de 70 % până în 2050. Este, prin urmare, oportună includerea elementelor principale ale Strategiei inițiale a OMI în dreptul Uniunii, continuând în același timp colaborarea constructivă cu statele membre ale OMI, pentru a ajunge la un acord global privind măsurile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Companiilor ar trebui să li se impună obligația de a reduce linear emisiile anuale de CO2 pe activitate de transport cu cel puțin 40 % până în 2030, ca medie pentru toate navele aflate în responsabilitatea lor, în comparație cu performanța medie pe categorie de nave de aceeași mărime și de același tip raportată în temeiul Regulamentului privind MRV. Valoarea de referință pentru măsurile de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui stabilită utilizându-se datele din registrul THETIS-MRV și din sistemul de colectare a datelor al OMI (IMO DCS), recunoscând totodată reducerile emisiilor realizate deja de companiile „pioniere în domeniul decarbonizării”. Comisia ar trebui să adopte acte delegate pentru a defini normele detaliate de stabilire a valorii de referință, factorul de reducere anuală pentru fiecare categorie de nave, normele și instrumentele pentru calcularea și colectarea penalităților aferente emisiilor excedentare și orice altă normă necesară pentru respectarea și verificarea respectării acestei obligații.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Având în vedere coexistența acestor două sisteme de monitorizare, raportare și verificare, Comisia a evaluat, în conformitate cu articolul 22 din Regulamentul UE privind MRV, modalitatea de aliniere a celor două sisteme astfel încât să reducă sarcinile administrative pentru nave, menținând în același timp obiectivele Regulamentului UE privind MRV. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Având în vedere coexistența acestor două sisteme de monitorizare, raportare și verificare, Comisia a evaluat, în conformitate cu articolul 22 din Regulamentul UE privind MRV, modalitatea de aliniere a celor două sisteme astfel încât să reducă sarcinile administrative pentru nave, menținând în același timp obiectivele Regulamentului UE privind MRV.

| (9) | Având în vedere coexistența acestor două sisteme de monitorizare, raportare și verificare, Comisia a evaluat, în conformitate cu articolul 22 din Regulamentul UE privind MRV, modalitatea de aliniere a celor două sisteme astfel încât să reducă sarcinile administrative pentru nave
  , în special cele deținute de IMM-uri
  , menținând în același timp obiectivele Regulamentului UE privind MRV. |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere coexistența acestor două sisteme de monitorizare, raportare și verificare, Comisia a evaluat, în conformitate cu articolul 22 din Regulamentul UE privind MRV, modalitatea de aliniere a celor două sisteme astfel încât să reducă sarcinile administrative pentru nave
  , în special cele deținute de IMM-uri
  , menținând în același timp obiectivele Regulamentului UE privind MRV.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Evaluarea impactului a indicat că o aliniere parțială a celor două sisteme de monitorizare, raportare și verificare ar putea contribui la reducerea sarcinii administrative pentru companiile de transport maritim, păstrând în același timp obiectivele-cheie ale Regulamentului UE privind MRV. O astfel de aliniere parțială nu ar trebui, cu toate acestea, să modifice guvernanța
  , domeniul de aplicare
  sau cerințele privind verificarea, transparența și raportarea cu privire la emisiile de CO2 din cadrul Regulamentului UE privind MRV deoarece acest lucru ar aduce o gravă atingere obiectivelor regulamentului și ar afecta capacitatea sa de a susține deciziile viitoare cu privire la elaborarea politicilor și de a stimula adoptarea de măsuri și comportamente de ameliorare a eficienței energetice în domeniul transportului maritim. Orice modificare a Regulamentului UE privind MRV ar trebui, prin urmare, să limiteze alinierea cu sistemul global de colectare a datelor al OMI la definiții, parametri de monitorizare, planuri și formate-cadru de monitorizare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Evaluarea impactului a indicat că o aliniere parțială a celor două sisteme de monitorizare, raportare și verificare ar putea contribui la reducerea sarcinii administrative pentru companiile de transport maritim, păstrând în același timp obiectivele-cheie ale Regulamentului UE privind MRV. O astfel de aliniere parțială nu ar trebui, cu toate acestea, să modifice guvernanța
  , domeniul de aplicare
  sau cerințele privind verificarea, transparența și raportarea cu privire la emisiile de CO2 din cadrul Regulamentului UE privind MRV deoarece acest lucru ar aduce o gravă atingere obiectivelor regulamentului și ar afecta capacitatea sa de a susține deciziile viitoare cu privire la elaborarea politicilor și de a stimula adoptarea de măsuri și comportamente de ameliorare a eficienței energetice în domeniul transportului maritim. Orice modificare a Regulamentului UE privind MRV ar trebui, prin urmare, să limiteze alinierea cu sistemul global de colectare a datelor al OMI la definiții, parametri de monitorizare, planuri și formate-cadru de monitorizare.

| (10) | Evaluarea impactului a indicat că o aliniere parțială a celor două sisteme de monitorizare, raportare și verificare ar putea contribui la reducerea sarcinii administrative pentru companiile de transport maritim, păstrând în același timp obiectivele-cheie ale Regulamentului UE privind MRV. O astfel de aliniere parțială nu ar trebui, cu toate acestea, să modifice guvernanța sau cerințele privind verificarea, transparența și raportarea cu privire la emisiile de CO2 din cadrul Regulamentului UE privind MRV deoarece acest lucru ar aduce o gravă atingere obiectivelor regulamentului și ar afecta capacitatea sa de a susține deciziile viitoare cu privire la elaborarea politicilor și de a stimula adoptarea de măsuri și comportamente de ameliorare a eficienței energetice în domeniul transportului maritim. Orice modificare a Regulamentului UE privind MRV ar trebui, prin urmare, să limiteze alinierea cu sistemul global de colectare a datelor al OMI la
  navele vizate de Regulamentul privind MRV,
  definiții, parametri de monitorizare, planuri și formate-cadru de monitorizare. |
| --- | --- |

(10)

Evaluarea impactului a indicat că o aliniere parțială a celor două sisteme de monitorizare, raportare și verificare ar putea contribui la reducerea sarcinii administrative pentru companiile de transport maritim, păstrând în același timp obiectivele-cheie ale Regulamentului UE privind MRV. O astfel de aliniere parțială nu ar trebui, cu toate acestea, să modifice guvernanța sau cerințele privind verificarea, transparența și raportarea cu privire la emisiile de CO2 din cadrul Regulamentului UE privind MRV deoarece acest lucru ar aduce o gravă atingere obiectivelor regulamentului și ar afecta capacitatea sa de a susține deciziile viitoare cu privire la elaborarea politicilor și de a stimula adoptarea de măsuri și comportamente de ameliorare a eficienței energetice în domeniul transportului maritim. Orice modificare a Regulamentului UE privind MRV ar trebui, prin urmare, să limiteze alinierea cu sistemul global de colectare a datelor al OMI la
  navele vizate de Regulamentul privind MRV,
  definiții, parametri de monitorizare, planuri și formate-cadru de monitorizare.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Ar trebui să se țină seama de dispozițiile internaționale ale sistemului global de colectare a datelor al OMI privind datele care urmează să fie monitorizate și raportate anual, astfel încât să se asigure colectarea de date raționalizate pentru activitățile navelor care intră sub incidența ambelor sisteme. Pentru a face acest lucru, ar trebui să se raporteze parametrul „tonajul deadweight”,
  însă
  parametrul „marfa transportată”
  ar trebui să rămână ca parametru raportat pe bază voluntară
  . „Timpul pe mare” ar trebui înlocuit cu definiția sistemului global de colectare a datelor al OMI referitoare la „orele în mișcare”. În cele din urmă, calculul „distanței parcurse” ar trebui să se bazeze pe sistemul global de colectare a datelor al OMI (25) pentru a reduce sarcina administrativă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Ar trebui să se țină seama de dispozițiile internaționale ale sistemului global de colectare a datelor al OMI privind datele care urmează să fie monitorizate și raportate anual, astfel încât să se asigure colectarea de date raționalizate pentru activitățile navelor care intră sub incidența ambelor sisteme. Pentru a face acest lucru, ar trebui să se raporteze parametrul „tonajul deadweight”,
  însă
  parametrul „marfa transportată”
  ar trebui să rămână ca parametru raportat pe bază voluntară
  . „Timpul pe mare” ar trebui înlocuit cu definiția sistemului global de colectare a datelor al OMI referitoare la „orele în mișcare”. În cele din urmă, calculul „distanței parcurse” ar trebui să se bazeze pe sistemul global de colectare a datelor al OMI (25) pentru a reduce sarcina administrativă.

| (12) | Ar trebui să se țină seama de dispozițiile internaționale ale sistemului global de colectare a datelor al OMI privind datele care urmează să fie monitorizate și raportate anual, astfel încât să se asigure colectarea de date raționalizate pentru activitățile navelor care intră sub incidența ambelor sisteme. Pentru a face acest lucru, ar trebui să se raporteze
  și
  parametrul „tonajul deadweight”,
  pe lângă
  parametrul „marfa transportată”. „Timpul pe mare” ar trebui înlocuit cu definiția sistemului global de colectare a datelor al OMI referitoare la „orele în mișcare”. În cele din urmă, calculul „distanței parcurse” ar trebui să se bazeze pe sistemul global de colectare a datelor al OMI (25) pentru a reduce sarcina administrativă. |
| --- | --- |

(12)

Ar trebui să se țină seama de dispozițiile internaționale ale sistemului global de colectare a datelor al OMI privind datele care urmează să fie monitorizate și raportate anual, astfel încât să se asigure colectarea de date raționalizate pentru activitățile navelor care intră sub incidența ambelor sisteme. Pentru a face acest lucru, ar trebui să se raporteze
  și
  parametrul „tonajul deadweight”,
  pe lângă
  parametrul „marfa transportată”. „Timpul pe mare” ar trebui înlocuit cu definiția sistemului global de colectare a datelor al OMI referitoare la „orele în mișcare”. În cele din urmă, calculul „distanței parcurse” ar trebui să se bazeze pe sistemul global de colectare a datelor al OMI (25) pentru a reduce sarcina administrativă.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Conținutul planurilor de monitorizare ar trebui raționalizat pentru a lua în considerare sistemul global de colectare a datelor al OMI, cu excepția acelor părți ale planului care sunt necesare pentru a asigura monitorizarea și raportarea numai a datelor referitoare la Uniune în temeiul Regulamentului UE privind MRV. Prin urmare, orice dispoziții „per călătorie” ar trebui să rămână în cadrul planului de monitorizare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Conținutul planurilor de monitorizare ar trebui raționalizat pentru a lua în considerare sistemul global de colectare a datelor al OMI, cu excepția acelor părți ale planului care sunt necesare pentru a asigura monitorizarea și raportarea numai a datelor referitoare la Uniune în temeiul Regulamentului UE privind MRV. Prin urmare, orice dispoziții „per călătorie” ar trebui să rămână în cadrul planului de monitorizare.

| (13) | Conținutul planurilor de monitorizare ar trebui raționalizat pentru a lua în considerare sistemul global de colectare a datelor al OMI, cu excepția acelor părți ale planului care sunt necesare pentru a asigura monitorizarea și raportarea numai a datelor referitoare la Uniune în temeiul Regulamentului UE privind MRV. Prin urmare, orice dispoziții „per călătorie” ar trebui să rămână în cadrul planului de monitorizare.
  Comisia ar trebui, de asemenea, să sprijine statele membre prin schimbul de cunoștințe de specialitate și de bune practici, precum și prin punerea în aplicare a noilor tehnologii, cu obiectivul de a reduce barierele administrative și a recupera datele în mod eficient și sigur. |
| --- | --- |

(13)

Conținutul planurilor de monitorizare ar trebui raționalizat pentru a lua în considerare sistemul global de colectare a datelor al OMI, cu excepția acelor părți ale planului care sunt necesare pentru a asigura monitorizarea și raportarea numai a datelor referitoare la Uniune în temeiul Regulamentului UE privind MRV. Prin urmare, orice dispoziții „per călătorie” ar trebui să rămână în cadrul planului de monitorizare.
  Comisia ar trebui, de asemenea, să sprijine statele membre prin schimbul de cunoștințe de specialitate și de bune practici, precum și prin punerea în aplicare a noilor tehnologii, cu obiectivul de a reduce barierele administrative și a recupera datele în mod eficient și sigur.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Evaluarea de impact realizată de Comisie în 2013 care a însoțit propunerea de Regulament al UE privind MRV a demonstrat eficacitatea unui sistem al UE de comercializare a certificatelor de emisii pentru emisiile maritime și a identificat un sistem ETS al UE sau un fond de compensare pe bază de obiective drept opțiunile care ar putea asigura reducerile necesare ale emisiilor din acest sector. În scopul de a include transportul maritim internațional în rândul eforturilor Uniunii vizând reducerea emisiilor, Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului1a ar trebui extinsă pentru a viza și emisiile maritime. Comisia ar trebui să adopte acte delegate pentru a stabili cantitatea totală a cotelor alocate transportului maritim în conformitate cu alte sectoare și metoda de alocare a cotelor pentru transportul maritim prin licitare integrală. La pregătirea acestor acte delegate, Comisia ar trebui să actualizeze evaluarea impactului din 2013, în special pentru a ține cont de obiectivul privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul economiei Uniunii stabilit pentru 2030 și de obiectivul privind neutralitatea climatică astfel cum a fost definit în Regulamentul (UE) .../... [Legea europeană a climei] și de impactul economic, inclusiv din perspectiva eventualelor riscuri de transferuri modale involuntare și de relocare a emisiilor de dioxid de carbon. Comisia ar trebui să publice rezultatele evaluării respective. Este important ca Uniunea și statele sale membre să sprijine măsuri la nivel internațional de reducere a impactului transportului maritim asupra climei. Comisia ar trebui să examineze periodic orice progres înregistrat în ceea ce privește adoptarea de către OMI a unei măsuri bazate pe piață și ar trebui, în cazul în care se adoptă o măsură globală bazată pe piață, să evalueze modalitatea de a asigura consecvența între măsurile Uniunii și măsurile adoptate la nivel mondial, astfel încât să se păstreze integritatea ecologică și eficacitatea acțiunii Uniunii în domeniul climei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Evaluarea de impact realizată de Comisie în 2013 care a însoțit propunerea de Regulament al UE privind MRV a demonstrat eficacitatea unui sistem al UE de comercializare a certificatelor de emisii pentru emisiile maritime și a identificat un sistem ETS al UE sau un fond de compensare pe bază de obiective drept opțiunile care ar putea asigura reducerile necesare ale emisiilor din acest sector. În scopul de a include transportul maritim internațional în rândul eforturilor Uniunii vizând reducerea emisiilor, Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului1a ar trebui extinsă pentru a viza și emisiile maritime. Comisia ar trebui să adopte acte delegate pentru a stabili cantitatea totală a cotelor alocate transportului maritim în conformitate cu alte sectoare și metoda de alocare a cotelor pentru transportul maritim prin licitare integrală. La pregătirea acestor acte delegate, Comisia ar trebui să actualizeze evaluarea impactului din 2013, în special pentru a ține cont de obiectivul privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul economiei Uniunii stabilit pentru 2030 și de obiectivul privind neutralitatea climatică astfel cum a fost definit în Regulamentul (UE) .../... [Legea europeană a climei] și de impactul economic, inclusiv din perspectiva eventualelor riscuri de transferuri modale involuntare și de relocare a emisiilor de dioxid de carbon. Comisia ar trebui să publice rezultatele evaluării respective. Este important ca Uniunea și statele sale membre să sprijine măsuri la nivel internațional de reducere a impactului transportului maritim asupra climei. Comisia ar trebui să examineze periodic orice progres înregistrat în ceea ce privește adoptarea de către OMI a unei măsuri bazate pe piață și ar trebui, în cazul în care se adoptă o măsură globală bazată pe piață, să evalueze modalitatea de a asigura consecvența între măsurile Uniunii și măsurile adoptate la nivel mondial, astfel încât să se păstreze integritatea ecologică și eficacitatea acțiunii Uniunii în domeniul climei.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 13 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13b) | Tranziția reușită către un transport maritim cu emisii zero necesită o abordare integrată și un mediu adecvat propice pentru stimularea inovării, atât pe nave, cât și în porturi. Acest mediu favorabil implică investiții publice și private în cercetare și inovare, măsuri tehnologice și operaționale pentru a îmbunătăți eficiența energetică a navelor și utilizarea unor combustibili alternativi durabili, cum ar fi hidrogenul și amoniacul, produși din surse regenerabile de energie, precum și a unor tehnologii de propulsie cu emisii zero, inclusiv infrastructura de realimentare și reîncărcare necesară în porturi. Ar trebui înființat un Fond pentru oceane, din veniturile generate de licitarea cotelor maritime în cadrul sistemului EU ETS, pentru a îmbunătăți eficiența energetică a navelor și a sprijini investițiile menite să contribuie la decarbonizarea transportului maritim, inclusiv în transportul maritim pe distanțe scurte și în porturi. Comisia ar trebui, de asemenea, să elaboreze măsuri pentru a reglementa accesul navelor celor mai poluante la porturile Uniunii și pentru a obliga navele pe bază de combustibil fosil ancorate să utilizeze energia electrică furnizată de rețeaua terestră sau opțiuni alternative cu emisii zero. Comisia ar trebui, de asemenea, să evalueze posibilitatea de a solicita ca porturile să adopte contrastalii bazate pe emisii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13b)

Tranziția reușită către un transport maritim cu emisii zero necesită o abordare integrată și un mediu adecvat propice pentru stimularea inovării, atât pe nave, cât și în porturi. Acest mediu favorabil implică investiții publice și private în cercetare și inovare, măsuri tehnologice și operaționale pentru a îmbunătăți eficiența energetică a navelor și utilizarea unor combustibili alternativi durabili, cum ar fi hidrogenul și amoniacul, produși din surse regenerabile de energie, precum și a unor tehnologii de propulsie cu emisii zero, inclusiv infrastructura de realimentare și reîncărcare necesară în porturi. Ar trebui înființat un Fond pentru oceane, din veniturile generate de licitarea cotelor maritime în cadrul sistemului EU ETS, pentru a îmbunătăți eficiența energetică a navelor și a sprijini investițiile menite să contribuie la decarbonizarea transportului maritim, inclusiv în transportul maritim pe distanțe scurte și în porturi. Comisia ar trebui, de asemenea, să elaboreze măsuri pentru a reglementa accesul navelor celor mai poluante la porturile Uniunii și pentru a obliga navele pe bază de combustibil fosil ancorate să utilizeze energia electrică furnizată de rețeaua terestră sau opțiuni alternative cu emisii zero. Comisia ar trebui, de asemenea, să evalueze posibilitatea de a solicita ca porturile să adopte contrastalii bazate pe emisii.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 13 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13c) | Tranziția cu succes la navele ecologice cu emisii zero necesită o abordarea integrată în scopul de a promova măsuri inovatoare pentru nave mai ecologice, de pildă în ceea ce privește designul cocii, motoare noi și combustibili alternativi durabili, precum și propulsia eoliană, și măsuri operaționale, care pot fi puse în aplicare pe termen scurt pentru a reduce consumul de combustibil și, astfel, emisiile, cum ar fi reducerea vitezei sau o mai bună planificare a rutei. Reducerea vitezei, denumită și navigare cu viteză redusă, a fost testată pe scară largă între 2006 și 2012 din cauza creșterii accentuate a prețurilor la combustibil: o reducere cu 10 % a vitezei a generat o reducere a consumului de circa 19 %

   (1a)

  și o reducere corespunzătoare a emisiilor. Măsurile bazate pe piață, cum ar fi EU ETS, vor încuraja reducerea emisiilor și investițiile în cercetare și inovare, pentru a îmbunătăți eficiența energetică a navelor, și introducerea unor combustibili și tehnologii de propulsie alternative durabile, inclusiv infrastructura de realimentare și reîncărcare necesară în porturi și în porturile interioare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13c)

Tranziția cu succes la navele ecologice cu emisii zero necesită o abordarea integrată în scopul de a promova măsuri inovatoare pentru nave mai ecologice, de pildă în ceea ce privește designul cocii, motoare noi și combustibili alternativi durabili, precum și propulsia eoliană, și măsuri operaționale, care pot fi puse în aplicare pe termen scurt pentru a reduce consumul de combustibil și, astfel, emisiile, cum ar fi reducerea vitezei sau o mai bună planificare a rutei. Reducerea vitezei, denumită și navigare cu viteză redusă, a fost testată pe scară largă între 2006 și 2012 din cauza creșterii accentuate a prețurilor la combustibil: o reducere cu 10 % a vitezei a generat o reducere a consumului de circa 19 %

   (1a)

  și o reducere corespunzătoare a emisiilor. Măsurile bazate pe piață, cum ar fi EU ETS, vor încuraja reducerea emisiilor și investițiile în cercetare și inovare, pentru a îmbunătăți eficiența energetică a navelor, și introducerea unor combustibili și tehnologii de propulsie alternative durabile, inclusiv infrastructura de realimentare și reîncărcare necesară în porturi și în porturile interioare.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 14 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14a) | Pentru a menține o înaltă calitate a datelor raportate în registrul THETIS-MRV, ar trebui să se acorde Agenției Europene pentru Siguranță Maritimă (EMSA) competențele și resursele necesare pentru a putea verifica rapoartele privind emisiile considerate satisfăcătoare de către verificatori. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14a)

Pentru a menține o înaltă calitate a datelor raportate în registrul THETIS-MRV, ar trebui să se acorde Agenției Europene pentru Siguranță Maritimă (EMSA) competențele și resursele necesare pentru a putea verifica rapoartele privind emisiile considerate satisfăcătoare de către verificatori.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Considerentul 14 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14b) | Comisia ar trebui să reexamineze funcționarea Regulamentului (UE) 2015/757, luând în considerare experiența dobândită în punerea în aplicare a regulamentului și a sistemului de colectare a datelor al OMI, precum și alte evoluții de interes care vizează reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14b)

Comisia ar trebui să reexamineze funcționarea Regulamentului (UE) 2015/757, luând în considerare experiența dobândită în punerea în aplicare a regulamentului și a sistemului de colectare a datelor al OMI, precum și alte evoluții de interes care vizează reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Considerentul 14 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14c) | Transportul maritim este, de asemenea, o sursă de emisii de poluanți atmosferici, cum ar fi oxizii de sulf (SOx), oxizii de azot (NOx), particulele în suspensie (PM), substanțele care diminuează stratul de ozon (ODS) sau compușii organici volatili (COV)1a. Emisiile atmosferice poluante au un impact negativ atât asupra mediului, cât și asupra sănătății cetățenilor, în special asupra celor care trăiesc sau lucrează în zonele de coastă sau portuare. Comisia ar trebui să reexamineze legislația existentă până în iunie 2021 și să facă propuneri concrete pentru soluționarea problemei legate de emisiile atmosferice poluante generate de transportul maritim. Comisia ar trebui, de asemenea, să extindă zonele de control al emisiilor de SOx și zonele de control al emisiilor de NOx în toate mările europene, inclusiv în Marea Mediterană, și să continue să abordeze problema deversărilor apei de spălare de la scrubere și a altor substanțe, cum ar fi apă de balast, hidrocarburi, metale grele și substanțe chimice, în apele deschise și problema impactului acestor substanțe asupra biodiversității marine. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14c)

Transportul maritim este, de asemenea, o sursă de emisii de poluanți atmosferici, cum ar fi oxizii de sulf (SOx), oxizii de azot (NOx), particulele în suspensie (PM), substanțele care diminuează stratul de ozon (ODS) sau compușii organici volatili (COV)1a. Emisiile atmosferice poluante au un impact negativ atât asupra mediului, cât și asupra sănătății cetățenilor, în special asupra celor care trăiesc sau lucrează în zonele de coastă sau portuare. Comisia ar trebui să reexamineze legislația existentă până în iunie 2021 și să facă propuneri concrete pentru soluționarea problemei legate de emisiile atmosferice poluante generate de transportul maritim. Comisia ar trebui, de asemenea, să extindă zonele de control al emisiilor de SOx și zonele de control al emisiilor de NOx în toate mările europene, inclusiv în Marea Mediterană, și să continue să abordeze problema deversărilor apei de spălare de la scrubere și a altor substanțe, cum ar fi apă de balast, hidrocarburi, metale grele și substanțe chimice, în apele deschise și problema impactului acestor substanțe asupra biodiversității marine.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | Obiectivul Regulamentului (UE) 2015/757 este de a monitoriza, raporta și verifica emisiile de
  CO2

  generate de navele care fac escală în porturile din SEE,
  ca prim pas al unei abordări etapizate
  de
  reducere
  a emisiilor de gaze cu efect de seră. Acest lucru nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar poate fi îndeplinit mai bine la nivelul Uniunii, datorită amplorii și efectelor sale. Ar trebui să se țină seama de sistemul global de colectare a datelor al OMI, iar prezentul regulament asigură comparabilitatea și fiabilitatea continuă a datelor colectate pe baza unui set unic de cerințe. Uniunea poate să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menționat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Obiectivul Regulamentului (UE) 2015/757 este de a monitoriza, raporta și verifica emisiile de
  CO2

  generate de navele care fac escală în porturile din SEE,
  ca prim pas al unei abordări etapizate
  de
  reducere
  a emisiilor de gaze cu efect de seră. Acest lucru nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar poate fi îndeplinit mai bine la nivelul Uniunii, datorită amplorii și efectelor sale. Ar trebui să se țină seama de sistemul global de colectare a datelor al OMI, iar prezentul regulament asigură comparabilitatea și fiabilitatea continuă a datelor colectate pe baza unui set unic de cerințe. Uniunea poate să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menționat.

| (15) | Obiectivul Regulamentului (UE) 2015/757 este de a monitoriza, raporta și verifica emisiile de
  gaze cu efect de seră
  generate de navele care fac escală în porturile din SEE,
  pentru a reduce intensitatea carbonului pe activitate
  de
  transport, inclusiv prin reducerea substanțială
  a emisiilor
  lor la dană, și pentru a stabili prețul emisiilor respective, astfel încât să se reducă emisiile
  de gaze cu efect de seră
  provenite din sectorul maritim
  . Acest lucru nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar poate fi îndeplinit mai bine la nivelul Uniunii, datorită amplorii și efectelor sale. Ar trebui să se țină seama de sistemul global de colectare a datelor al OMI, iar prezentul regulament asigură comparabilitatea și fiabilitatea continuă a datelor colectate pe baza unui set unic de cerințe. Uniunea poate să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menționat. |
| --- | --- |

(15)

Obiectivul Regulamentului (UE) 2015/757 este de a monitoriza, raporta și verifica emisiile de
  gaze cu efect de seră
  generate de navele care fac escală în porturile din SEE,
  pentru a reduce intensitatea carbonului pe activitate
  de
  transport, inclusiv prin reducerea substanțială
  a emisiilor
  lor la dană, și pentru a stabili prețul emisiilor respective, astfel încât să se reducă emisiile
  de gaze cu efect de seră
  provenite din sectorul maritim
  . Acest lucru nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar poate fi îndeplinit mai bine la nivelul Uniunii, datorită amplorii și efectelor sale. Ar trebui să se țină seama de sistemul global de colectare a datelor al OMI, iar prezentul regulament asigură comparabilitatea și fiabilitatea continuă a datelor colectate pe baza unui set unic de cerințe. Uniunea poate să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menționat.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Considerentul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15a) | Tranziția către transportul maritim neutru din punct de vedere climatic nu a fost încă realizată, iar măsurile de reglementare adoptate în acest sens până în prezent au fost inadecvate. Porturile pot juca un rol semnificativ în decarbonizarea transportului maritim. Operatorii navelor care fac escală în porturile Uniunii ar trebui să fie obligați să se asigure, prin măsuri cum ar fi conectarea la surse de energie electrică aparținând rețelei terestre, că, atunci când sunt acostate, navele lor nu emit gaze cu efect de seră și nu poluează aerul. Acest lucru ar fi deosebit de important în cazul danelor situate în apropierea zonelor urbane, pentru a reduce efectele poluării atmosferice asupra sănătății umane. Date fiind efectele diferențiate ale navelor asupra emisiilor de gaze cu efect de seră și a emisiilor de poluanți atmosferici, majoritatea navelor poluante, inclusiv navele de pasageri de mari dimensiuni, ar trebui să fie obligate să respecte mai întâi această cerință. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15a)

Tranziția către transportul maritim neutru din punct de vedere climatic nu a fost încă realizată, iar măsurile de reglementare adoptate în acest sens până în prezent au fost inadecvate. Porturile pot juca un rol semnificativ în decarbonizarea transportului maritim. Operatorii navelor care fac escală în porturile Uniunii ar trebui să fie obligați să se asigure, prin măsuri cum ar fi conectarea la surse de energie electrică aparținând rețelei terestre, că, atunci când sunt acostate, navele lor nu emit gaze cu efect de seră și nu poluează aerul. Acest lucru ar fi deosebit de important în cazul danelor situate în apropierea zonelor urbane, pentru a reduce efectele poluării atmosferice asupra sănătății umane. Date fiind efectele diferențiate ale navelor asupra emisiilor de gaze cu efect de seră și a emisiilor de poluanți atmosferici, majoritatea navelor poluante, inclusiv navele de pasageri de mari dimensiuni, ar trebui să fie obligate să respecte mai întâi această cerință.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Considerentul 15 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15b) | Operatorii navelor ar trebui să se asigure că operează vasele în modul cel mai eficient din punct de vedere energetic posibil, menținând emisiile la cele mai scăzute niveluri posibile. Constructorii de nave ar trebui să se asigure că fac din reducerea emisiilor o prioritate atunci când construiesc nave noi. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15b)

Operatorii navelor ar trebui să se asigure că operează vasele în modul cel mai eficient din punct de vedere energetic posibil, menținând emisiile la cele mai scăzute niveluri posibile. Constructorii de nave ar trebui să se asigure că fac din reducerea emisiilor o prioritate atunci când construiesc nave noi.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 1 – titlu (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Modificarea Regulamentului (UE) 2015/757 |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Modificarea Regulamentului (UE) 2015/757

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Regulamentul (UE) 2015/757 se modifică după cum urmează: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Regulamentul (UE) 2015/757 se modifică după cum urmează:

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul - 1 a (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Considerentul 23

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1a)
     
  Considerentul (23) se modifică după cum urmează: |
| (23) | Alte gaze cu efect
  se
  seră, alți factori cu efect nociv asupra climei
  sau alți
  poluanți atmosferici
  nu ar trebui să fie incluși în sistemul MRV al Uniunii în această etapă
  ,
  pentru a se evita cerințele privind instalarea unui
  instrument de măsurare
  care nu este
  suficient de fiabil sau
  nu este
  disponibil pe piață,
  acestea putând împiedica punerea în aplicare a sistemului MRV al Uniunii
  . |

Textul în vigoare

Amendamentul

(-1a)
     
  Considerentul (23) se modifică după cum urmează:

(23)

Alte gaze cu efect
  se
  seră, alți factori cu efect nociv asupra climei
  sau alți
  poluanți atmosferici
  nu ar trebui să fie incluși în sistemul MRV al Uniunii în această etapă
  ,
  pentru a se evita cerințele privind instalarea unui
  instrument de măsurare
  care nu este
  suficient de fiabil sau
  nu este
  disponibil pe piață,
  acestea putând împiedica punerea în aplicare a sistemului MRV al Uniunii
  .

se

sau alți

nu ar trebui să fie incluși în sistemul MRV al Uniunii în această etapă

pentru a se evita cerințele privind instalarea unui

care nu este

nu este

acestea putând împiedica punerea în aplicare a sistemului MRV al Uniunii

| „(23) | Sistemul MRV al Uniunii se extinde pentru a acoperi și
  alte gaze cu efect
  de
  seră, alți factori cu efect nociv asupra climei
  și
  poluanți atmosferici,
  acolo unde există un
  instrument de măsurare suficient de fiabil sau disponibil pe piață,
  pentru a proteja mai bine clima, mediul și sănătatea umană
  .” |
| --- | --- |

„(23)

Sistemul MRV al Uniunii se extinde pentru a acoperi și
  alte gaze cu efect
  de
  seră, alți factori cu efect nociv asupra climei
  și
  poluanți atmosferici,
  acolo unde există un
  instrument de măsurare suficient de fiabil sau disponibil pe piață,
  pentru a proteja mai bine clima, mediul și sănătatea umană
  .”

Amendamentul 34

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul - 1 b (nou)

Articolul 1 – punctul - 1 b (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1b)
     
  Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text: |
| Articolul
  1 | „Articolul
  1 |
| Obiectul | Obiectul |
| Prezentul regulament stabilește reguli pentru monitorizarea, raportarea și verificarea cu precizie a emisiilor de
  dioxid
  de
  carbon
  (
  CO2

  ) și a altor informații relevante obținute de la navele care sosesc, se află în interiorul sau pleacă din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, în
  scopul promovării reducerii
  emisiilor de
  CO2 generate
  de
  transportul maritim într-un mod eficient din punctul
  de
  vedere al costurilor
  . | Prezentul regulament stabilește reguli pentru monitorizarea, raportarea și verificarea cu precizie a emisiilor de
  gaze cu efect
  de
  seră
  (
  GES
  ) și a altor informații relevante obținute de la navele care sosesc, se află în interiorul sau pleacă din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru
  . Pentru a contribui la realizarea obiectivului de neutralitate climatică în întreaga economie a Uniunii
  ,
  astfel cum este definit
  în
  Regulamentul (UE) .../... [Legea europeană a climei], luând în considerare, totodată, strategia inițială a OMI privind reducerea
  emisiilor de
  GES provenite de la nave adoptată la 13 aprilie 2018, acest regulament impune societăților obligații
  de
  a-și reduce emisiile medii anuale de CO2 pe activitate de transport, în conformitate cu articolul 12a
  .” |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-1b)
     
  Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

Articolul
  1

Articolul

„Articolul
  1

„Articolul

Obiectul

Obiectul

Prezentul regulament stabilește reguli pentru monitorizarea, raportarea și verificarea cu precizie a emisiilor de
  dioxid
  de
  carbon
  (
  CO2

  ) și a altor informații relevante obținute de la navele care sosesc, se află în interiorul sau pleacă din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, în
  scopul promovării reducerii
  emisiilor de
  CO2 generate
  de
  transportul maritim într-un mod eficient din punctul
  de
  vedere al costurilor
  .

dioxid

carbon

CO2

scopul promovării reducerii

CO2

transportul maritim într-un mod eficient din punctul

vedere al costurilor

Prezentul regulament stabilește reguli pentru monitorizarea, raportarea și verificarea cu precizie a emisiilor de
  gaze cu efect
  de
  seră
  (
  GES
  ) și a altor informații relevante obținute de la navele care sosesc, se află în interiorul sau pleacă din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru
  . Pentru a contribui la realizarea obiectivului de neutralitate climatică în întreaga economie a Uniunii
  ,
  astfel cum este definit
  în
  Regulamentul (UE) .../... [Legea europeană a climei], luând în considerare, totodată, strategia inițială a OMI privind reducerea
  emisiilor de
  GES provenite de la nave adoptată la 13 aprilie 2018, acest regulament impune societăților obligații
  de
  a-și reduce emisiile medii anuale de CO2 pe activitate de transport, în conformitate cu articolul 12a
  .”

gaze cu efect

seră

GES

. Pentru a contribui la realizarea obiectivului de neutralitate climatică în întreaga economie a Uniunii

astfel cum este definit

Regulamentul (UE) .../... [Legea europeană a climei], luând în considerare, totodată, strategia inițială a OMI privind reducerea

GES provenite de la nave adoptată la 13 aprilie 2018, acest regulament impune societăților obligații

a-și reduce emisiile medii anuale de CO2

Amendamentul 35

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul - 1 c (nou)

Articolul 1 – punctul - 1 c (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 2 – alineatul 1 (nou)

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1c)
     
  La articolul 2, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: |
| 1.   Prezentul regulament se aplică navelor cu un tonaj brut de peste 5 000 de tone, în ceea ce privește emisiile de CO2 generate în timpul călătoriilor lor de la ultimul lor port de escală la un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru și de la un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru spre următorul lor port de escală, precum și în interiorul porturilor de escală aflate sub jurisdicția unui stat membru. | „1.   Prezentul regulament se aplică navelor cu un tonaj brut de cel puțin 5 000 de tone, în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră generate în timpul călătoriilor lor de la ultimul lor port de escală la un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru și de la un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru spre următorul lor port de escală, precum și în interiorul porturilor de escală aflate sub jurisdicția unui stat membru.” |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-1c)
     
  La articolul 2, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

1.   Prezentul regulament se aplică navelor cu un tonaj brut de peste 5 000 de tone, în ceea ce privește emisiile de CO2 generate în timpul călătoriilor lor de la ultimul lor port de escală la un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru și de la un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru spre următorul lor port de escală, precum și în interiorul porturilor de escală aflate sub jurisdicția unui stat membru.

„1.   Prezentul regulament se aplică navelor cu un tonaj brut de cel puțin 5 000 de tone, în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră generate în timpul călătoriilor lor de la ultimul lor port de escală la un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru și de la un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru spre următorul lor port de escală, precum și în interiorul porturilor de escală aflate sub jurisdicția unui stat membru.”

Amendamentul 36

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1 – litera – a (nouă)

Articolul 1 – punctul 1 – litera – a (nouă)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 3 – paragraful 1 – litera aa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-a) | se introduce următorul punct:









  „(aa) | «gaze cu efect de seră» înseamnă eliberarea gazelor cu efect de seră de către nave, astfel cum sunt enumerate în anexa II la Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului;

   (*1) |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(-a)

(-a)

se introduce următorul punct:

„(aa)

„(aa)

«gaze cu efect de seră» înseamnă eliberarea gazelor cu efect de seră de către nave, astfel cum sunt enumerate în anexa II la Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului;

   (*1)

«gaze cu efect de seră» înseamnă eliberarea gazelor cu efect de seră de către nave, astfel cum sunt enumerate în anexa II la Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului;

*1

Amendamentul 37

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1 – litera -aa (nouă)

Articolul 1 – punctul 1 – litera -aa (nouă)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 3 – paragraful 1 – litera b

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-aa) | litera (b) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-aa)

(-aa)

litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

| (b) | „port de escală” înseamnă portul în care o navă se oprește pentru a încărca sau a descărca marfă sau pentru a îmbarca sau debarca pasageri; prin urmare, sunt excluse opririle cu scopul unic de a realimenta nava cu combustibil, de a obține provizii, de a înlocui echipajul, de a intra în doc uscat sau de a repara nava și/sau echipamentele acesteia, opririle în port din cauză că nava necesită asistență sau este în pericol, transferurile de la o navă la alta efectuate în afara porturilor, precum și opririle cu scopul unic de a se adăposti în condiții meteorologice nefavorabile sau necesare din cauza activităților de căutare și salvare; |
| --- | --- |

(b)

„port de escală” înseamnă portul în care o navă se oprește pentru a încărca sau a descărca marfă sau pentru a îmbarca sau debarca pasageri; prin urmare, sunt excluse opririle cu scopul unic de a realimenta nava cu combustibil, de a obține provizii, de a înlocui echipajul, de a intra în doc uscat sau de a repara nava și/sau echipamentele acesteia, opririle în port din cauză că nava necesită asistență sau este în pericol, transferurile de la o navă la alta efectuate în afara porturilor, precum și opririle cu scopul unic de a se adăposti în condiții meteorologice nefavorabile sau necesare din cauza activităților de căutare și salvare;

| | „(b) | «
  port de escală» înseamnă portul în care o navă se oprește pentru a încărca sau a descărca
  o parte importantă din
  marfă sau pentru a îmbarca sau debarca pasageri; prin urmare, sunt excluse opririle cu scopul unic de a realimenta nava cu combustibil, de a obține provizii, de a înlocui echipajul, de a intra în doc uscat sau de a repara nava și/sau echipamentele acesteia, opririle în port din cauză că nava necesită asistență sau este în pericol, transferurile de la o navă la alta efectuate în afara porturilor, precum și opririle cu scopul unic de a se adăposti în condiții meteorologice nefavorabile sau necesare din cauza activităților de căutare și salvare;” |
| --- | --- | --- |

„(b)

„(b)

«
  port de escală» înseamnă portul în care o navă se oprește pentru a încărca sau a descărca
  o parte importantă din
  marfă sau pentru a îmbarca sau debarca pasageri; prin urmare, sunt excluse opririle cu scopul unic de a realimenta nava cu combustibil, de a obține provizii, de a înlocui echipajul, de a intra în doc uscat sau de a repara nava și/sau echipamentele acesteia, opririle în port din cauză că nava necesită asistență sau este în pericol, transferurile de la o navă la alta efectuate în afara porturilor, precum și opririle cu scopul unic de a se adăposti în condiții meteorologice nefavorabile sau necesare din cauza activităților de căutare și salvare;”

«

o parte importantă din

Amendamentul 38

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1 – litera a

Articolul 1 – punctul 1 – litera a

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 3 – paragraful 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | „societate” înseamnă proprietarul unei nave sau orice altă organizație sau persoană, cum ar fi administratorul sau navlositorul navei nude, care a preluat responsabilitatea pentru exploatarea navei de la proprietarul acesteia și
  care a fost de acord să preia toate sarcinile și responsabilitățile impuse
  de
  Regulamentul (CE) nr. 336/2006 al Parlamentului European și al Consiliului
  ;”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

„societate” înseamnă proprietarul unei nave sau orice altă organizație sau persoană, cum ar fi administratorul sau navlositorul navei nude, care a preluat responsabilitatea pentru exploatarea navei de la proprietarul acesteia și
  care a fost de acord să preia toate sarcinile și responsabilitățile impuse
  de
  Regulamentul (CE) nr. 336/2006 al Parlamentului European și al Consiliului
  ;”;

care a fost de acord să preia toate sarcinile și responsabilitățile impuse

Regulamentul (CE) nr. 336/2006 al Parlamentului European și al Consiliului

| „(d) | «
  societate» înseamnă proprietarul unei nave sau orice altă organizație sau persoană, cum ar fi administratorul
  ; navlositorul de timp
  sau navlositorul navei nude, care a preluat responsabilitatea pentru exploatarea
  comercială a
  navei de la proprietarul acesteia și
  este responsabil cu plata combustibilului consumat
  de
  navă
  ;” |
| --- | --- |

„(d)

„(d)

«
  societate» înseamnă proprietarul unei nave sau orice altă organizație sau persoană, cum ar fi administratorul
  ; navlositorul de timp
  sau navlositorul navei nude, care a preluat responsabilitatea pentru exploatarea
  comercială a
  navei de la proprietarul acesteia și
  este responsabil cu plata combustibilului consumat
  de
  navă
  ;”

«

; navlositorul de timp

comercială a

este responsabil cu plata combustibilului consumat

navă

Amendamentul 39

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1 – litera aa (nouă)

Articolul 1 – punctul 1 – litera aa (nouă)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 3 – paragraful 1 – litera i

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | litera (i) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

litera (i) se înlocuiește cu următorul text:

litera (i) se înlocuiește cu următorul text:

| (i) | „alte informații relevante” înseamnă informații în ceea ce privește emisiile de CO2 generate de consumul de combustibili, transportul efectuat și eficiența energetică a navelor, care permit analizarea tendințelor înregistrate referitoare la emisii și evaluarea performanțelor navelor; |
| --- | --- |

(i)

„alte informații relevante” înseamnă informații în ceea ce privește emisiile de CO2 generate de consumul de combustibili, transportul efectuat și eficiența energetică a navelor, care permit analizarea tendințelor înregistrate referitoare la emisii și evaluarea performanțelor navelor;

2

| | „(i) | «alte informații relevante» înseamnă informații în ceea ce privește emisiile de CO2 generate de consumul de combustibili, transportul efectuat
  , alimentarea cu energie terestră a navelor acostate
  și eficiența energetică a navelor, care permit analizarea tendințelor înregistrate referitoare la emisii și evaluarea performanțelor navelor;” |
| --- | --- | --- |

„(i)

„(i)

«alte informații relevante» înseamnă informații în ceea ce privește emisiile de CO2 generate de consumul de combustibili, transportul efectuat
  , alimentarea cu energie terestră a navelor acostate
  și eficiența energetică a navelor, care permit analizarea tendințelor înregistrate referitoare la emisii și evaluarea performanțelor navelor;”

2

, alimentarea cu energie terestră a navelor acostate

Amendamentul 40

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1 a (nou)

Articolul 1 – punctul 1 a (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 4 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  La articolul 4, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: |
| 1.   În conformitate cu articolele 8-12, societățile monitorizează și raportează, pentru fiecare dintre navele
  pe care le dețin
  , parametrii relevanți în cursul unei perioade de raportare. Monitorizarea și raportarea de către societăți are loc în toate porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru și pentru orice călătorie care începe sau se încheie într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru. | „1.
     În conformitate cu articolele 8-12, societățile monitorizează și raportează, pentru fiecare dintre navele
  de sub controlul lor comercial operațional
  , parametrii relevanți în cursul unei perioade de raportare. Monitorizarea și raportarea de către societăți are loc în toate porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru și pentru orice călătorie care începe sau se încheie într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru.” |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(1a)
     
  La articolul 4, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

1.   În conformitate cu articolele 8-12, societățile monitorizează și raportează, pentru fiecare dintre navele
  pe care le dețin
  , parametrii relevanți în cursul unei perioade de raportare. Monitorizarea și raportarea de către societăți are loc în toate porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru și pentru orice călătorie care începe sau se încheie într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru.

„1.
     În conformitate cu articolele 8-12, societățile monitorizează și raportează, pentru fiecare dintre navele
  de sub controlul lor comercial operațional
  , parametrii relevanți în cursul unei perioade de raportare. Monitorizarea și raportarea de către societăți are loc în toate porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru și pentru orice călătorie care începe sau se încheie într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru.”

Amendamentul 41

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 1 b (nou)

Articolul 1 – punctul 1 b (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 5 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  La articolul 5 se adaugă următorul alineat: |
| | „2a.
     
  Până la 31 decembrie 2021, Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 23, pentru a completa prezentul regulament prin specificarea metodelor de determinare a emisiilor de metan (CH4).




  Pe lângă adoptarea actelor delegate menționate la primul paragraf, până la 31 decembrie 2021, Comisia evaluează și raportează Parlamentului European și Consiliului cu privire la impactul asupra climatului global al emisiilor de gaze cu efect de seră, altele decât CO2 și CH4, provenite de la navele care sosesc în porturi, care se află în porturi sau care pleacă din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru. Raportul respectiv este însoțit, după caz, de o propunere legislativă care să vizeze modul de abordare a acestor emisii.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1b)
     
  La articolul 5 se adaugă următorul alineat:

„2a.
     
  Până la 31 decembrie 2021, Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 23, pentru a completa prezentul regulament prin specificarea metodelor de determinare a emisiilor de metan (CH4).

Pe lângă adoptarea actelor delegate menționate la primul paragraf, până la 31 decembrie 2021, Comisia evaluează și raportează Parlamentului European și Consiliului cu privire la impactul asupra climatului global al emisiilor de gaze cu efect de seră, altele decât CO2 și CH4, provenite de la navele care sosesc în porturi, care se află în porturi sau care pleacă din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru. Raportul respectiv este însoțit, după caz, de o propunere legislativă care să vizeze modul de abordare a acestor emisii.”

Amendamentul 72

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a – subpunctul i a (nou)

Articolul 1 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a – subpunctul i a (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 6 – alineatul 3 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ia) | se introduce următoarea literă:










  „(ca) | factorii de emisie pentru combustibilii alternativi, inclusiv pentru gazul natural lichefiat, biocombustibili, combustibilii regenerabili de origine nebiologică care conțin carbon, se exprimă în echivalenți CO2, includ toate GES și se bazează pe o analiză a ciclului de viață. Comisia va stabili acești factori de emisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 24 alineatul (2).” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ia)

(ia)

se introduce următoarea literă:

se introduce următoarea literă:

„(ca)

„(ca)

factorii de emisie pentru combustibilii alternativi, inclusiv pentru gazul natural lichefiat, biocombustibili, combustibilii regenerabili de origine nebiologică care conțin carbon, se exprimă în echivalenți CO2, includ toate GES și se bazează pe o analiză a ciclului de viață. Comisia va stabili acești factori de emisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 24 alineatul (2).”

factorii de emisie pentru combustibilii alternativi, inclusiv pentru gazul natural lichefiat, biocombustibili, combustibilii regenerabili de origine nebiologică care conțin carbon, se exprimă în echivalenți CO2

Amendamentul 42

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 3 – litera a

Articolul 1 – punctul 3 – litera a

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 9 – alineatul 1 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | marfa transportată, pe bază voluntară;”. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

(f)

marfa transportată, pe bază voluntară;”.

marfa transportată, pe bază voluntară;”.

eliminat

eliminat

Amendamentul 43

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 3 a (nou)

Articolul 1 – punctul 3 a (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 9 – alineatul 2 – litera a

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  La articolul 9 alineatul (2), litera (a) se înlocuiește cu următorul text: |
| (a) | toate
  călătoriile navei în cursul perioadei de raportare încep sau se încheie într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru; și |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(3a)
     
  La articolul 9 alineatul (2), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

(a)

toate
  călătoriile navei în cursul perioadei de raportare încep sau se încheie într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru; și

toate

| „(a) | cel puțin 90 % din
  călătoriile navei în cursul perioadei de raportare încep sau se încheie într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru; și” |
| --- | --- |

„(a)

cel puțin 90 % din
  călătoriile navei în cursul perioadei de raportare încep sau se încheie într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru; și”

cel puțin 90 % din

Amendamentul 44

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 4 – litera aa (nouă)

Articolul 1 – punctul 4 – litera aa (nouă)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 10 – paragraful 1 – litera ja (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | se adaugă următoarea literă:










  „(ja) | marfa transportată.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

se adaugă următoarea literă:

se adaugă următoarea literă:

„(ja)

„(ja)

marfa transportată.”

marfa transportată.”

Amendamentul 45

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 5 – litera a

Articolul 1 – punctul 5 – litera a

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 11 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Atunci când se schimbă societatea, societatea anterioară prezintă Comisiei și autorităților statului de pavilion în cauză, cât mai aproape posibil de ziua finalizării schimbării și nu mai târziu de
  trei luni
  după momentul respectiv, un raport care să cuprindă aceleași elemente ca raportul privind emisiile, dar care să fie limitat la perioada corespunzătoare activităților desfășurate sub responsabilitatea sa.”; | „2.   Atunci când se schimbă societatea, societatea anterioară prezintă Comisiei și autorităților statului de pavilion în cauză,
  în ziua finalizării schimbării sau
  cât mai aproape posibil de ziua finalizării schimbării și nu mai târziu de
  o lună
  după momentul respectiv, un raport care să cuprindă aceleași elemente ca raportul privind emisiile, dar care să fie limitat la perioada corespunzătoare activităților desfășurate sub responsabilitatea sa
  . Societatea nouă se asigură că fiecare navă sub responsabilitatea sa respectă cerințele prezentului Regulament în restul perioadei de raportare rămase după schimbare
  .” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Atunci când se schimbă societatea, societatea anterioară prezintă Comisiei și autorităților statului de pavilion în cauză, cât mai aproape posibil de ziua finalizării schimbării și nu mai târziu de
  trei luni
  după momentul respectiv, un raport care să cuprindă aceleași elemente ca raportul privind emisiile, dar care să fie limitat la perioada corespunzătoare activităților desfășurate sub responsabilitatea sa.”;

„2.   Atunci când se schimbă societatea, societatea anterioară prezintă Comisiei și autorităților statului de pavilion în cauză,
  în ziua finalizării schimbării sau
  cât mai aproape posibil de ziua finalizării schimbării și nu mai târziu de
  o lună
  după momentul respectiv, un raport care să cuprindă aceleași elemente ca raportul privind emisiile, dar care să fie limitat la perioada corespunzătoare activităților desfășurate sub responsabilitatea sa
  . Societatea nouă se asigură că fiecare navă sub responsabilitatea sa respectă cerințele prezentului Regulament în restul perioadei de raportare rămase după schimbare
  .”

Amendamentul 46

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 5 – litera ba (nouă)

Articolul 1 – punctul 5 – litera ba (nouă)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 11 – alineatul 3 – punctul xia (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | la alineatul (3) litera (a), se adaugă următorul punct:










  „(xia) | marfa transportată;” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

la alineatul (3) litera (a), se adaugă următorul punct:

la alineatul (3) litera (a), se adaugă următorul punct:

„(xia)

„(xia)

marfa transportată;”

marfa transportată;”

Amendamentul 47

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 5 – litera bb (nouă)

Articolul 1 – punctul 5 – litera bb (nouă)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 11 – alineatul 3 – punctul xib (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bb) | la alineatul (3) litera (a), se adaugă următorul punct:










  „(xib) | dimensiunea navei;” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(bb)

(bb)

la alineatul (3) litera (a), se adaugă următorul punct:

la alineatul (3) litera (a), se adaugă următorul punct:

„(xib)

„(xib)

dimensiunea navei;”

dimensiunea navei;”

Amendamentul 48

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 5 a (nou)

Articolul 1 – punctul 5 a (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Capitolul II a (nou) – articolul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Se introduce următorul capitol:





  „CAPITOLUL IIa




  REDUCEREA EMISIILOR




  Articolul 12a




  Reducerea emisiilor





  1.
     
  Societățile reduc linear emisiile anuale de CO2 pe activitate de transport cu cel puțin 40 % până în 2030, ca medie pentru toate navele aflate în responsabilitatea lor, în comparație cu performanța medie pe categorie de nave de aceeași mărime și de același tip raportată în temeiul prezentului regulament.






  2.
     
  În cazul în care, într-un anumit an, o societate nu respectă reducerea anuală menționată la alineatul (1), Comisia impune o sancțiune financiară, care este eficace, proporțională, disuasivă și compatibilă cu un sistem de comercializare a emisiilor bazat pe piață, cum ar fi EU ETS. Plata penalității pentru exces de emisii nu exonerează societatea de obligația prevăzută la alineatul (1) pentru perioada până în 2030. În cazul societăților care nu au respectat limitele de emisie prevăzute la prezentul articol, se aplică dispozițiile articolului 20 alineatul (3) și ale articolului 20 alineatul (4).






  3.
     
  Comisia adoptă acte delegate până la ... [6 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], în conformitate cu articolul 23, pentru a completa prezentul regulament prin definirea categoriilor de nave menționate la alineatul (1), prin determinarea valorii de referință și a factorului anual linear de reducere care trebuie aplicat pentru fiecare categorie de nave, folosind datele din THETIS-MRV, inclusiv parametrul obligatoriu «mărfuri transportate», și sistemul de colectare a datelor al OMI, recunoscând în același timp pe deplin reducerile de emisii deja realizate de societățile «pionere în domeniul decarbonizării», astfel încât să se atingă obiectivul menționat la alineatul (1), prin precizarea normelor și a metodelor de calcul și de colectare a sancțiunii pentru emisiile în exces menționate la alineatul (2) și prin specificarea tuturor celorlalte norme necesare pentru conformitatea și verificarea conformității cu prezentul articol.






  4.
     
  În termen de 12 luni de la adoptarea de către OMI a măsurilor de punere în aplicare a strategiei inițiale privind reducerea emisiilor de GES provenite de la nave adoptate la 13 aprilie 2018 și înainte ca aceste măsuri să intre în vigoare, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care examinează ambiția și integritatea ecologică generală a măsurilor adoptate de OMI, inclusiv nivelul lor general de ambiție în ceea ce privește obiectivele din cadrul Acordului de la Paris, obiectivul de reducere a emisiilor de GES la nivelul întregii economii a Uniunii până în 2030 și obiectivul privind neutralitatea climatică, astfel cum este definit în Regulamentul (UE) .../... [Legea europeană a climei].






  5.
     
  După caz, Comisia poate să anexeze la raportul menționat la alineatul (4) o propunere legislativă adresată Parlamentului European și Consiliului privind modificarea prezentului regulament într-un mod coerent cu scopul de a menține integritatea de mediu și eficacitatea acțiunii Uniunii în domeniul climei, în special obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii a Uniunii până în 2030 și obiectivul privind neutralitatea climatică, astfel cum este definit în Regulamentul (UE) .../... [Legea europeană a climei].” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5a.
     
  Se introduce următorul capitol:

„CAPITOLUL IIa

REDUCEREA EMISIILOR

Articolul 12a

Reducerea emisiilor

1.
     
  Societățile reduc linear emisiile anuale de CO2 pe activitate de transport cu cel puțin 40 % până în 2030, ca medie pentru toate navele aflate în responsabilitatea lor, în comparație cu performanța medie pe categorie de nave de aceeași mărime și de același tip raportată în temeiul prezentului regulament.

2.
     
  În cazul în care, într-un anumit an, o societate nu respectă reducerea anuală menționată la alineatul (1), Comisia impune o sancțiune financiară, care este eficace, proporțională, disuasivă și compatibilă cu un sistem de comercializare a emisiilor bazat pe piață, cum ar fi EU ETS. Plata penalității pentru exces de emisii nu exonerează societatea de obligația prevăzută la alineatul (1) pentru perioada până în 2030. În cazul societăților care nu au respectat limitele de emisie prevăzute la prezentul articol, se aplică dispozițiile articolului 20 alineatul (3) și ale articolului 20 alineatul (4).

3.
     
  Comisia adoptă acte delegate până la ... [6 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], în conformitate cu articolul 23, pentru a completa prezentul regulament prin definirea categoriilor de nave menționate la alineatul (1), prin determinarea valorii de referință și a factorului anual linear de reducere care trebuie aplicat pentru fiecare categorie de nave, folosind datele din THETIS-MRV, inclusiv parametrul obligatoriu «mărfuri transportate», și sistemul de colectare a datelor al OMI, recunoscând în același timp pe deplin reducerile de emisii deja realizate de societățile «pionere în domeniul decarbonizării», astfel încât să se atingă obiectivul menționat la alineatul (1), prin precizarea normelor și a metodelor de calcul și de colectare a sancțiunii pentru emisiile în exces menționate la alineatul (2) și prin specificarea tuturor celorlalte norme necesare pentru conformitatea și verificarea conformității cu prezentul articol.

4.
     
  În termen de 12 luni de la adoptarea de către OMI a măsurilor de punere în aplicare a strategiei inițiale privind reducerea emisiilor de GES provenite de la nave adoptate la 13 aprilie 2018 și înainte ca aceste măsuri să intre în vigoare, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care examinează ambiția și integritatea ecologică generală a măsurilor adoptate de OMI, inclusiv nivelul lor general de ambiție în ceea ce privește obiectivele din cadrul Acordului de la Paris, obiectivul de reducere a emisiilor de GES la nivelul întregii economii a Uniunii până în 2030 și obiectivul privind neutralitatea climatică, astfel cum este definit în Regulamentul (UE) .../... [Legea europeană a climei].

5.
     
  După caz, Comisia poate să anexeze la raportul menționat la alineatul (4) o propunere legislativă adresată Parlamentului European și Consiliului privind modificarea prezentului regulament într-un mod coerent cu scopul de a menține integritatea de mediu și eficacitatea acțiunii Uniunii în domeniul climei, în special obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii a Uniunii până în 2030 și obiectivul privind neutralitatea climatică, astfel cum este definit în Regulamentul (UE) .../... [Legea europeană a climei].”

Amendamentul 49

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 5 b (nou)

Articolul 1 – punctul 5 b (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 12 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5b)
     
  Se introduce următorul articol:






  „Articolul 12b




  Emisiile navelor aflate la dană




  Societățile se asigură că, până în 2030, nicio navă aflată în responsabilitatea lor nu produce emisii de gaze cu efect de seră atunci când se află la dană.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(5b)
     
  Se introduce următorul articol:

„Articolul 12b

Emisiile navelor aflate la dană

Societățile se asigură că, până în 2030, nicio navă aflată în responsabilitatea lor nu produce emisii de gaze cu efect de seră atunci când se află la dană.”

Amendamentul 50

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 5 c (nou)

Articolul 1 – punctul 5 c (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 21 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5c)
     
  La articolul 21, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: |
| 1.   Până la data de 30 iunie a fiecărui an, Comisia pune la dispoziția publicului datele
  privind emisiile de CO2

  raportate în conformitate cu articolul 11, precum și informațiile prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol. | „1.   Până la data de 30 iunie a fiecărui an, Comisia pune la dispoziția publicului datele raportate în conformitate cu articolul 11, precum și informațiile prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol.” |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(5c)
     
  La articolul 21, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

1.   Până la data de 30 iunie a fiecărui an, Comisia pune la dispoziția publicului datele
  privind emisiile de CO2

  raportate în conformitate cu articolul 11, precum și informațiile prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol.

„1.   Până la data de 30 iunie a fiecărui an, Comisia pune la dispoziția publicului datele raportate în conformitate cu articolul 11, precum și informațiile prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol.”

Amendamentul 51

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 5 d (nou)

Articolul 1 – punctul 5 d (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 21 – alineatul 2 – litera a

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5d)
     
  La articolul 21, alineatul (2) litera (a) se înlocuiește cu următorul text: |
| (a) | identitatea navei (denumirea, numărul de identificare OMI și portul de înmatriculare sau portul de origine); |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(5d)
     
  La articolul 21, alineatul (2) litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

(a)

identitatea navei (denumirea, numărul de identificare OMI și portul de înmatriculare sau portul de origine);

| „(a) | identitatea navei (denumirea, societatea, numărul de identificare OMI și portul de înmatriculare sau portul de origine);” |
| --- | --- |

„(a)

identitatea navei (denumirea, societatea, numărul de identificare OMI și portul de înmatriculare sau portul de origine);”

Amendamentul 74

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 6 a (nou)

Articolul 1 – punctul 6 a (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 21 – alineatul 2 – litera d

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  La articolul 21 alineatul (2), litera (d) se modifică după cum urmează: |
| (d) | consumul total anual de combustibil pentru călătorii; |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(6a)
     
  La articolul 21 alineatul (2), litera (d) se modifică după cum urmează:

(d)

consumul total anual de combustibil pentru călătorii;

| „(d) | consumul total anual de combustibil
  , după tipul de combustibil,
  pentru călătorii;” |
| --- | --- |

„(d)

„(d)

consumul total anual de combustibil
  , după tipul de combustibil,
  pentru călătorii;”

, după tipul de combustibil,

Amendamentul 52

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 6 b (nou)

Articolul 1 – punctul 6 b (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 21 – alineatul 2 – litera k a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6b)
     
  La articolul 21 alineatul (2), se adaugă următoarea literă:










  „(ka) | dimensiunea navei.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(6b)
     
  La articolul 21 alineatul (2), se adaugă următoarea literă:

„(ka)

dimensiunea navei.”

Amendamentul 76

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 6 c (nou)

Articolul 1 – punctul 6 c (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 21 – alineatul 2 – litera k b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6c)
     
  La articolul 21 alineatul (2), se adaugă următoarea literă:










  „(kb) | distanță totală;” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(6c)
     
  La articolul 21 alineatul (2), se adaugă următoarea literă:

„(kb)

distanță totală;”

Amendamentul 77

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 6 d (nou)

Articolul 1 – punctul 6 d (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 21 – alineatul 2 – litera k c (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6d)
     
  La articolul 21 alineatul (2) se adaugă următoarea literă:










  „(kc) | tonaj deadweight;” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(6d)
     
  La articolul 21 alineatul (2) se adaugă următoarea literă:

„(kc)

tonaj deadweight;”

Amendamentul 78

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 6 e (nou)

Articolul 1 – punctul 6 e (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 21 – alineatul 2 – litera k d (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6e)
     
  La articolul 21 alineatul (2), se adaugă următoarea literă:










  „(kd) | transportul efectuat;” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(6e)
     
  La articolul 21 alineatul (2), se adaugă următoarea literă:

„(kd)

transportul efectuat;”

Amendamentul 79

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 6 f (nou)

Articolul 1 – punctul 6 f (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 21 – alineatul 2 – litera k e (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6f)
     
  La articolul 21 alineatul (2), se adaugă următoarea literă:










  „(ke) | numele proprietarului navei;” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(6f)
     
  La articolul 21 alineatul (2), se adaugă următoarea literă:

„(ke)

numele proprietarului navei;”

Amendamentul 80

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 6 g (nou)

Articolul 1 – punctul 6 g (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 21 – alineatul 2 – litera k f (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6 g)
     
  La articolul 21 alineatul (2), se adaugă următoarea literă:










  „(kf) | marfa transportată.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(6 g)
     
  La articolul 21 alineatul (2), se adaugă următoarea literă:

„(kf)

marfa transportată.”

Amendamentul 53

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 6 h (nou)

Articolul 1 – punctul 6 h (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 21 – alineatul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6h)
     
  La articolul 21, se adaugă următorul alineat:






  „6a.
     
  În conformitate cu programul său de lucru pentru perioada 2020-2022, EMSA efectuează o verificare statistică suplimentară a datelor transmise în temeiul articolului 11 alineatul (1), pentru a asigura coerența datelor furnizate.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(6h)
     
  La articolul 21, se adaugă următorul alineat:

„6a.
     
  În conformitate cu programul său de lucru pentru perioada 2020-2022, EMSA efectuează o verificare statistică suplimentară a datelor transmise în temeiul articolului 11 alineatul (1), pentru a asigura coerența datelor furnizate.”

Amendamentul 54

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 6 i (nou)

Articolul 1 – punctul 6 i (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 21 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6i)
     
  Se introduce următorul articol:






  „Articolul 21a




  Etichetarea privind performanța de mediu a navelor





  1.
     
  Pentru a stimula reducerea emisiilor și a spori transparența informațiilor, Comisia instituie un sistem global de etichetare al Uniunii privind performanța de mediu a navelor, care se aplică navelor care intră sub incidența prezentului regulament.






  2.
     
  Până la 1 iulie 2021, Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea unor dispoziții detaliate privind funcționarea sistemului de etichetare al Uniunii pentru performanța de mediu a navelor, precum și a standardelor tehnice care constituie temeiul acesteia.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(6i)
     
  Se introduce următorul articol:

„Articolul 21a

Etichetarea privind performanța de mediu a navelor

1.
     
  Pentru a stimula reducerea emisiilor și a spori transparența informațiilor, Comisia instituie un sistem global de etichetare al Uniunii privind performanța de mediu a navelor, care se aplică navelor care intră sub incidența prezentului regulament.

2.
     
  Până la 1 iulie 2021, Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea unor dispoziții detaliate privind funcționarea sistemului de etichetare al Uniunii pentru performanța de mediu a navelor, precum și a standardelor tehnice care constituie temeiul acesteia.”

Amendamentul 55

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 6 j (nou)

Articolul 1 – punctul 6 j (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 22 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6j)
     
  La articolul 22, alineatul (3) se elimină; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(6j)
     
  La articolul 22, alineatul (3) se elimină;

Amendamentul 56

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 6 k (nou)

Articolul 1 – punctul 6 k (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 22 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6k)
     
  Se introduce următorul articol:






  „Articolul 22a




  Reexaminare





  1.
     
  Până la 31 decembrie 2022, Comisia reexaminează funcționarea prezentului regulament, luând în considerare experiența dobândită în punerea sa în aplicare, precum și alte evoluții relevante care vizează reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim și îndeplinirea angajamentelor asumate de Uniune în temeiul Acordului de la Paris. În cadrul reexaminării, Comisia propune cerințe suplimentare de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, altele decât CO2, precum și de reducere a poluanților atmosferici și a deversării apelor reziduale de pe nave, inclusiv de la scrubere, în apele deschise. Reexaminarea ia în considerare, de asemenea, extinderea domeniului de aplicare a prezentului regulament pentru a include navele cu un tonaj brut cuprins între 400 și 5 000 . Reexaminarea este însoțită, dacă este cazul, de o propunere legislativă de modificare a prezentului regulament.






  2.
     
  Ca parte a viitoarei reexaminări a Directivei 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (*2)

  și a Regulamentului (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

   (*3)

  , Comisia face, de asemenea, o propunere de stabilire a unor obiective obligatorii pentru statele membre, pentru a se asigura că există o ofertă adecvată de energie electrică furnizată din rețeaua terestră în porturile maritime și interioare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(6k)
     
  Se introduce următorul articol:

„Articolul 22a

Reexaminare

1.
     
  Până la 31 decembrie 2022, Comisia reexaminează funcționarea prezentului regulament, luând în considerare experiența dobândită în punerea sa în aplicare, precum și alte evoluții relevante care vizează reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim și îndeplinirea angajamentelor asumate de Uniune în temeiul Acordului de la Paris. În cadrul reexaminării, Comisia propune cerințe suplimentare de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, altele decât CO2, precum și de reducere a poluanților atmosferici și a deversării apelor reziduale de pe nave, inclusiv de la scrubere, în apele deschise. Reexaminarea ia în considerare, de asemenea, extinderea domeniului de aplicare a prezentului regulament pentru a include navele cu un tonaj brut cuprins între 400 și 5 000 . Reexaminarea este însoțită, dacă este cazul, de o propunere legislativă de modificare a prezentului regulament.

2.
     
  Ca parte a viitoarei reexaminări a Directivei 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (*2)

  și a Regulamentului (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

   (*3)

  , Comisia face, de asemenea, o propunere de stabilire a unor obiective obligatorii pentru statele membre, pentru a se asigura că există o ofertă adecvată de energie electrică furnizată din rețeaua terestră în porturile maritime și interioare.

Amendamentul 57

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 6 l (nou)

Articolul 1 – punctul 6 l (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 23 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6l)
     
  La articolul 23, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |
| 2.   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 5 alineatul (2), la articolul 15 alineatul (5) și la articolul 16 alineatul (3) se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la 1 iulie 2015. Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. | „2.
     Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 5 alineatul (2
  ), la articolul 5 alineatul (2a), la articolul 12a alineatul (3
  ), la articolul 15 alineatul (5) și la articolul 16 alineatul (3) se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la 1 iulie 2015. Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.” |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(6l)
     
  La articolul 23, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

2.   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 5 alineatul (2), la articolul 15 alineatul (5) și la articolul 16 alineatul (3) se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la 1 iulie 2015. Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

„2.
     Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 5 alineatul (2
  ), la articolul 5 alineatul (2a), la articolul 12a alineatul (3
  ), la articolul 15 alineatul (5) și la articolul 16 alineatul (3) se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la 1 iulie 2015. Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.”

Amendamentul 58

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 6 m (nou)

Articolul 1 – punctul 6 m (nou)

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 23 – alineatul 3

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6m)
     
  La articolul 23, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text: |
| 3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 5 alineatul (2),
  la
  articolul 15 alineatul (5) și la articolul 16 alineatul (3) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în respectiva decizie. Decizia produce efecte din ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate aflate deja în vigoare. | „3.
     Delegarea de competențe menționată la articolul 5 alineatul (2),
  articolul 5 alineatul (2a), articolul 12a alineatul (3),
  articolul 15 alineatul (5) și la articolul 16 alineatul (3) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în respectiva decizie. Decizia produce efecte din ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate aflate deja în vigoare.” |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(6m)
     
  La articolul 23, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 5 alineatul (2),
  la
  articolul 15 alineatul (5) și la articolul 16 alineatul (3) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în respectiva decizie. Decizia produce efecte din ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate aflate deja în vigoare.

„3.
     Delegarea de competențe menționată la articolul 5 alineatul (2),
  articolul 5 alineatul (2a), articolul 12a alineatul (3),
  articolul 15 alineatul (5) și la articolul 16 alineatul (3) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în respectiva decizie. Decizia produce efecte din ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate aflate deja în vigoare.”

Amendamentul 59

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – punctul 6 n

Articolul 1 – punctul 6 n

Regulamentul (UE) 2015/757

Articolul 23 – alineatul 5

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6n)
     
  La articolul 23, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text: |
| 5.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 5 alineatul (2), al articolului 15 alineatul (5) și al articolului 16 alineatul (3) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Această perioadă se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. | „5.
     Un act delegat adoptat în temeiul articolului 5 alineatul (2
  ), al articolului 5 alineatul (2a), al articolului 12a alineatul (3
  ), al articolului 15 alineatul (5) și al articolului 16 alineatul (3) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Această perioadă se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.” |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(6n)
     
  La articolul 23, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

5.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 5 alineatul (2), al articolului 15 alineatul (5) și al articolului 16 alineatul (3) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Această perioadă se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

„5.
     Un act delegat adoptat în temeiul articolului 5 alineatul (2
  ), al articolului 5 alineatul (2a), al articolului 12a alineatul (3
  ), al articolului 15 alineatul (5) și al articolului 16 alineatul (3) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Această perioadă se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

Amendamentul 60

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 a (nou)

Articolul 1 a (nou)

Directiva 2003/87/CE

Capitolul II a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 1a




  Modificări ale Directivei 2003/87/CE




  Directiva 2003/87/CE se modifică după cum urmează:










  1. | Se introduce următorul capitol:




  „CAPITOLUL IIa




  TRANSPORTUL MARITIM




  Articolul 3ga




  Domeniul de aplicare




  Dispozițiile prezentului capitol se aplică de la 1 ianuarie 2022 emiterii și alocării certificatelor aferente emisiilor de gaze cu efect de seră provenite de la navele care sosesc în porturi, care se află în porturi sau pleacă din porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru care intră sub incidența Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului

   (*4)

  . În caz de schimbare a societății în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/757, noua societate are doar obligația să achiziționeze certificate aferente emisiilor de gaze cu efect de seră legate de perioada în care activitățile navei au fost desfășurate sub responsabilitatea sa.




  Articolul 3gb




  Cantitatea totală și metoda de alocare a certificatelor pentru transportul maritim





  1.
     
  Până la 31 decembrie 2020, Comisia actualizează evaluarea de impact realizată în 2013 și care însoțește propunerea Comisiei de Regulament (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

   (*5)

  și adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă, stabilind cantitatea totală de certificate pentru transportul maritim în concordanță cu alte sectoare și metoda de alocare a certificatelor pentru transportul maritim prin licitație, precum și stabilind dispozițiile speciale cu privire la statul membru de administrare. Actele delegate se bazează pe cele mai bune date disponibile și pe o evaluare a impactului diferitelor opțiuni, inclusiv impactul asupra emisiilor, precum și impactul economic.






  2.
     
  Articolele 12 și 16 se aplică certificatelor de emisii acordate pentru transportul maritim în același mod în care se aplică certificatelor de emisii legate de alte activități.






  3.
     
  Cel puțin 50 % din veniturile provenite din licitarea certificatelor menționată la alineatul (1) din prezentul articol se utilizează prin intermediul fondului înființat în temeiul articolului 3gc.






  4.
     
  Veniturile provenite din licitarea certificatelor care nu sunt utilizate prin intermediul fondului definit la articolul 3gc și care sunt alocate statelor membre sunt utilizate în conformitate cu obiectivele prezentei directive, în special pentru a combate schimbările climatice în Uniune și în statele terțe, pentru a proteja și a reface ecosistemele marine afectate de încălzirea globală și pentru a sprijini o tranziție justă în statele membre, sprijinind redistribuirea, recalificarea și perfecționarea lucrătorilor, educația, inițiativele de căutare a unui loc de muncă și start-up-urile, în dialog cu partenerii sociali. Toate informațiile cu privire la utilizarea acestor venituri sunt făcute publice.






  5.
     
  Comisia monitorizează punerea în aplicare a prezentului capitol și posibilele tendințe în ceea ce privește societățile care doresc să evite respectarea cerințelor prezentei directive. Dacă este cazul, Comisia propune măsuri de prevenire a unei astfel de evitări.





  Articolul 3gc




  Fondul pentru oceane





  1.
     
  Fondul pentru oceane („Fondul”) se instituie pentru perioada 2022-2030 cu scopul de a îmbunătăți eficiența energetică a navelor și a sprijini investițiile în tehnologii și infrastructuri inovatoare pentru decarbonizarea sectorului transportului maritim, inclusiv în transportul maritim pe distanț escurte și în porturi, și introducerea


  unor combustibili alternativi durabili, cum ar fi hidrogenul și amoniacul produse din surse regenerabile, și a tehnologiilor de propulsie cu emisii zero, inclusiv tehnologii eoliene. 20 % din veniturile fondului sunt utilizate pentru a contribui la protejarea, refacerea și o mai bună gestionare a ecosistemelor marine afectate de încălzirea globală, cum ar fi zonele marine protejate, precum și la promovarea economiei albastre orizontale și sustenabile, cum ar fi energia din surse marine regenerabile. Toate investițiile sprijinite de fond sunt făcute publice și sunt în concordanță cu obiectivele prezentei directive.






  2.
     
  Prin derogare de la articolul 12 din prezenta directivă, întreprinderile de transport maritim pot cotiza anual la fond, în funcție de cantitatea totală de emisii raportată pentru anul calendaristic precedent, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/757, pentru a limita sarcina administrativă pentru întreprinderile din domeniul maritim, inclusiv întreprinderile mici și mijlocii și întreprinderile care nu sunt active în mod frecvent în domeniul de aplicare al prezentei directive. Fondul cedează certificatele, în mod colectiv, în numele întreprinderilor de transport maritim care sunt membre ale fondului. Cotizația membrilor pe tonă de emisii se stabilește de către fond până la data de 28 februarie a fiecărui an, dar este cel puțin egală cu cel mai mare preț înregistrat de închidere a pieței primare sau secundare al certificatelor din anul precedent.






  3.
     
  Fondul achiziționează certificate egale cu cantitatea totală colectivă a contribuțiilor menționate la alineatul (2) din prezentul articol în cursul anului calendaristic precedent și le cedează în registrul instituit în temeiul articolului 19 din prezenta directivă, până la data de 30 aprilie a fiecărui an, pentru anularea ulterioară. Toate informațiile cu privire la contribuții sunt puse la dispoziția publicului.






  4.
     
  Fondul este gestionat la nivel central printr-un organism al Uniunii a cărui structură de guvernanță este similară cu guvernanța fondului prevăzută la articolul 10a alineatul (8) din prezenta directivă. Structura sa de guvernanță și procesul decizional sunt transparente și incluzive, în special în ceea ce privește stabilirea domeniilor prioritare, a criteriilor și a procedurilor de alocare a granturilor. Părțile interesate relevante au un rol consultativ corespunzător. Toate informațiile privind investițiile și toate celelalte informații relevante privind funcționarea fondului sunt puse la dispoziția publicului.






  5.
     
  Comisia colaborează cu țări terțe cu privire la modalitățile în care și acestea pot utiliza fondul.






  6.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentului articol.





  Articolul 3gd




  Raportarea și reexaminarea de către Comisie a punerii în aplicare a măsurilor de atenuare a schimbărilor climatice în cadrul Organizației Maritime Internaționale





  1.
     
  În termen de 12 luni de la adoptarea de către OMI a măsurilor globale bazate pe piață de reducere a emisiilor de GES provenite de la transportul maritim și înainte ca aceste măsuri să intre în vigoare, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care examinează ambiția și integritatea ecologică generală a acestor măsuri, inclusiv nivelul lor general de ambiție în ceea ce privește obiectivele din cadrul Acordului de la Paris și obiectivul de reducere a emisiilor de GES la nivelul întregii economii a Uniunii până în 2030 și obiectivul privind neutralitatea climatică, astfel cum este definit în Regulamentul (UE) .../... [Legea europeană a climei]. Acest raport ia în considerare în mod special nivelul de participare la aceste măsuri globale, forța executorie a acestora, transparența, sancțiunile pentru neconformitate, procedurile de consultare a opiniei publice, utilizarea creditelor de compensare, monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor, registrele, responsabilitatea, precum și normele privind utilizarea de biocarburanți.






  2.
     
  După caz, Comisia anexează la raportul menționat la alineatul (1) o propunere legislativă adresată Parlamentului European și Consiliului privind modificarea prezentei directive într-un mod coerent cu scopul de a menține integritatea de mediu și eficacitatea acțiunii Uniunii în domeniul climei, în special obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii a Uniunii până în 2030 și obiectivul privind neutralitatea climatică, astfel cum este definit în Regulamentul (UE) .../... [Legea europeană a climei]. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 1a

Modificări ale Directivei 2003/87/CE

Directiva 2003/87/CE se modifică după cum urmează:

1.

Se introduce următorul capitol:

„CAPITOLUL IIa

TRANSPORTUL MARITIM

Articolul 3ga

Domeniul de aplicare

Dispozițiile prezentului capitol se aplică de la 1 ianuarie 2022 emiterii și alocării certificatelor aferente emisiilor de gaze cu efect de seră provenite de la navele care sosesc în porturi, care se află în porturi sau pleacă din porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru care intră sub incidența Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului

   (*4)

  . În caz de schimbare a societății în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/757, noua societate are doar obligația să achiziționeze certificate aferente emisiilor de gaze cu efect de seră legate de perioada în care activitățile navei au fost desfășurate sub responsabilitatea sa.

Articolul 3gb

Cantitatea totală și metoda de alocare a certificatelor pentru transportul maritim

1.
     
  Până la 31 decembrie 2020, Comisia actualizează evaluarea de impact realizată în 2013 și care însoțește propunerea Comisiei de Regulament (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

   (*5)

  și adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă, stabilind cantitatea totală de certificate pentru transportul maritim în concordanță cu alte sectoare și metoda de alocare a certificatelor pentru transportul maritim prin licitație, precum și stabilind dispozițiile speciale cu privire la statul membru de administrare. Actele delegate se bazează pe cele mai bune date disponibile și pe o evaluare a impactului diferitelor opțiuni, inclusiv impactul asupra emisiilor, precum și impactul economic.

2.
     
  Articolele 12 și 16 se aplică certificatelor de emisii acordate pentru transportul maritim în același mod în care se aplică certificatelor de emisii legate de alte activități.

3.
     
  Cel puțin 50 % din veniturile provenite din licitarea certificatelor menționată la alineatul (1) din prezentul articol se utilizează prin intermediul fondului înființat în temeiul articolului 3gc.

4.
     
  Veniturile provenite din licitarea certificatelor care nu sunt utilizate prin intermediul fondului definit la articolul 3gc și care sunt alocate statelor membre sunt utilizate în conformitate cu obiectivele prezentei directive, în special pentru a combate schimbările climatice în Uniune și în statele terțe, pentru a proteja și a reface ecosistemele marine afectate de încălzirea globală și pentru a sprijini o tranziție justă în statele membre, sprijinind redistribuirea, recalificarea și perfecționarea lucrătorilor, educația, inițiativele de căutare a unui loc de muncă și start-up-urile, în dialog cu partenerii sociali. Toate informațiile cu privire la utilizarea acestor venituri sunt făcute publice.

5.
     
  Comisia monitorizează punerea în aplicare a prezentului capitol și posibilele tendințe în ceea ce privește societățile care doresc să evite respectarea cerințelor prezentei directive. Dacă este cazul, Comisia propune măsuri de prevenire a unei astfel de evitări.

Articolul 3gc

Articolul 3gc

Fondul pentru oceane

Fondul pentru oceane

1.
     
  Fondul pentru oceane („Fondul”) se instituie pentru perioada 2022-2030 cu scopul de a îmbunătăți eficiența energetică a navelor și a sprijini investițiile în tehnologii și infrastructuri inovatoare pentru decarbonizarea sectorului transportului maritim, inclusiv în transportul maritim pe distanț escurte și în porturi, și introducerea


  unor combustibili alternativi durabili, cum ar fi hidrogenul și amoniacul produse din surse regenerabile, și a tehnologiilor de propulsie cu emisii zero, inclusiv tehnologii eoliene. 20 % din veniturile fondului sunt utilizate pentru a contribui la protejarea, refacerea și o mai bună gestionare a ecosistemelor marine afectate de încălzirea globală, cum ar fi zonele marine protejate, precum și la promovarea economiei albastre orizontale și sustenabile, cum ar fi energia din surse marine regenerabile. Toate investițiile sprijinite de fond sunt făcute publice și sunt în concordanță cu obiectivele prezentei directive.

2.
     
  Prin derogare de la articolul 12 din prezenta directivă, întreprinderile de transport maritim pot cotiza anual la fond, în funcție de cantitatea totală de emisii raportată pentru anul calendaristic precedent, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/757, pentru a limita sarcina administrativă pentru întreprinderile din domeniul maritim, inclusiv întreprinderile mici și mijlocii și întreprinderile care nu sunt active în mod frecvent în domeniul de aplicare al prezentei directive. Fondul cedează certificatele, în mod colectiv, în numele întreprinderilor de transport maritim care sunt membre ale fondului. Cotizația membrilor pe tonă de emisii se stabilește de către fond până la data de 28 februarie a fiecărui an, dar este cel puțin egală cu cel mai mare preț înregistrat de închidere a pieței primare sau secundare al certificatelor din anul precedent.

3.
     
  Fondul achiziționează certificate egale cu cantitatea totală colectivă a contribuțiilor menționate la alineatul (2) din prezentul articol în cursul anului calendaristic precedent și le cedează în registrul instituit în temeiul articolului 19 din prezenta directivă, până la data de 30 aprilie a fiecărui an, pentru anularea ulterioară. Toate informațiile cu privire la contribuții sunt puse la dispoziția publicului.

4.
     
  Fondul este gestionat la nivel central printr-un organism al Uniunii a cărui structură de guvernanță este similară cu guvernanța fondului prevăzută la articolul 10a alineatul (8) din prezenta directivă. Structura sa de guvernanță și procesul decizional sunt transparente și incluzive, în special în ceea ce privește stabilirea domeniilor prioritare, a criteriilor și a procedurilor de alocare a granturilor. Părțile interesate relevante au un rol consultativ corespunzător. Toate informațiile privind investițiile și toate celelalte informații relevante privind funcționarea fondului sunt puse la dispoziția publicului.

5.
     
  Comisia colaborează cu țări terțe cu privire la modalitățile în care și acestea pot utiliza fondul.

6.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a completa prezenta directivă în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentului articol.

Articolul 3gd

Articolul 3gd

Raportarea și reexaminarea de către Comisie a punerii în aplicare a măsurilor de atenuare a schimbărilor climatice în cadrul Organizației Maritime Internaționale

Raportarea și reexaminarea de către Comisie a punerii în aplicare a măsurilor de atenuare a schimbărilor climatice în cadrul Organizației Maritime Internaționale

1.
     
  În termen de 12 luni de la adoptarea de către OMI a măsurilor globale bazate pe piață de reducere a emisiilor de GES provenite de la transportul maritim și înainte ca aceste măsuri să intre în vigoare, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport în care examinează ambiția și integritatea ecologică generală a acestor măsuri, inclusiv nivelul lor general de ambiție în ceea ce privește obiectivele din cadrul Acordului de la Paris și obiectivul de reducere a emisiilor de GES la nivelul întregii economii a Uniunii până în 2030 și obiectivul privind neutralitatea climatică, astfel cum este definit în Regulamentul (UE) .../... [Legea europeană a climei]. Acest raport ia în considerare în mod special nivelul de participare la aceste măsuri globale, forța executorie a acestora, transparența, sancțiunile pentru neconformitate, procedurile de consultare a opiniei publice, utilizarea creditelor de compensare, monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor, registrele, responsabilitatea, precum și normele privind utilizarea de biocarburanți.

2.
     
  După caz, Comisia anexează la raportul menționat la alineatul (1) o propunere legislativă adresată Parlamentului European și Consiliului privind modificarea prezentei directive într-un mod coerent cu scopul de a menține integritatea de mediu și eficacitatea acțiunii Uniunii în domeniul climei, în special obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii a Uniunii până în 2030 și obiectivul privind neutralitatea climatică, astfel cum este definit în Regulamentul (UE) .../... [Legea europeană a climei].

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0144/2020).

1

(1a)  
  Acordul de la Paris (JO L 282, 19.10.2016, p. 4).

1a

Acordul de la Paris (JO L 282, 19.10.2016, p. 4).

(15)  
  https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/transport-emissions-of-greenhouse-gases/transport-emissions-of-greenhouse-gases-10.

15

https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/transport-emissions-of-greenhouse-gases/transport-emissions-of-greenhouse-gases-10.

(15)  https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/transport-emissions-of-greenhouse-gases/transport-emissions-of-greenhouse-gases-10.

15

(15a)  
  https://gmn.imo.org/wp-content/uploads/2017/05/GHG3-Executive-Summary-and-Report_web.pdf.

15a

https://gmn.imo.org/wp-content/uploads/2017/05/GHG3-Executive-Summary-and-Report_web.pdf.

(16)  
  Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

16

Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

(17)  
  Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2018 de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea rentabilizării reducerii emisiilor de dioxid de carbon și a sporirii investițiilor în acest domeniu și a Deciziei (UE) 2015/1814 (JO L 76, 19.3.2018, p. 3).

17

Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2018 de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea rentabilizării reducerii emisiilor de dioxid de carbon și a sporirii investițiilor în acest domeniu și a Deciziei (UE) 2015/1814 (JO L 76, 19.3.2018, p. 3).

(1a)  
  https://www.consilium.europa.eu/media/41768/12-euco-final-conclusions-en.pdf

1a

https://www.consilium.europa.eu/media/41768/12-euco-final-conclusions-en.pdf

(1a)  
  https://ec.europa.eu/info/files/commission-proposal-regulation-european-climate-law_en

1a

https://ec.europa.eu/info/files/commission-proposal-regulation-european-climate-law_en

(20)  Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (JO L 123, 19.5.2015, p. 55).

20

(21)  Regulamentul delegat (UE) 2016/2072 al Comisiei privind activitățile de verificare și acreditarea verificatorilor în temeiul Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim (JO L 320, 26.11.2016, p. 5); Regulamentul delegat (UE) 2016/2071 al Comisiei din 22 septembrie 2016 de modificare a Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește metodele de monitorizare a emisiilor de dioxid de carbon și normele de monitorizare a altor informații relevante (JO L 320, 26.11.2016, p. 1).

21

(22)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1927 al Comisiei din 4 noiembrie 2016 de stabilire a formularelor pentru planurile de monitorizare, rapoartele privind emisiile și documentele de conformitate, în temeiul Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim (JO L 299, 5.11.2016, p. 1-21); Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1928 al Comisiei din 4 noiembrie 2016 privind determinarea încărcăturii transportate de alte categorii de nave decât navele de pasageri, navele ro-ro și navele container, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim (JO L 299, 5.11.2016, p. 22-25).

22

(20)  Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (JO L 123, 19.5.2015, p. 55).

20

(21)  Regulamentul delegat (UE) 2016/2072 al Comisiei
  din 22 septembrie 2016
  privind activitățile de verificare și acreditarea verificatorilor în temeiul Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim (JO L 320, 26.11.2016, p. 5); Regulamentul delegat (UE) 2016/2071 al Comisiei din 22 septembrie 2016 de modificare a Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește metodele de monitorizare a emisiilor de dioxid de carbon și normele de monitorizare a altor informații relevante (JO L 320, 26.11.2016, p. 1).

21

din 22 septembrie 2016

(22)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1927 al Comisiei din 4 noiembrie 2016 de stabilire a formularelor pentru planurile de monitorizare, rapoartele privind emisiile și documentele de conformitate, în temeiul Regulamentului (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim (JO L 299, 5.11.2016, p. 1); Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1928 al Comisiei din 4 noiembrie 2016 privind determinarea încărcăturii transportate de alte categorii de nave decât navele de pasageri, navele ro-ro și navele container, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim (JO L 299, 5.11.2016, p. 22).

22

(1a)  
  Directiva 92/106/CEE a Consiliului din 7 decembrie 1992 privind stabilirea de norme comune pentru anumite tipuri de transporturi combinate de mărfuri între state membre (JO L 368, 17.12.1992, p. 38).

1a

Directiva 92/106/CEE a Consiliului din 7 decembrie 1992 privind stabilirea de norme comune pentru anumite tipuri de transporturi combinate de mărfuri între state membre (JO L 368, 17.12.1992, p. 38).

(23)  Acordul de la Paris (JO L 282, 19.10.2016, p. 4-18).

23

(24)  Rezoluția MEPC.278 (70) a OMI de modificare a anexei VI la MARPOL.

24

(23)  Acordul de la Paris (JO L 282, 19.10.2016, p. 4).

23

(24)  Rezoluția MEPC.278 (70) a OMI de modificare a anexei VI la MARPOL.

24

(25)  Rezoluția MEPC 282 (70) a OMI.

25

(25)  Rezoluția MEPC 282 (70) a OMI.

25

(1a)  
  „The impact of international shipping on European air quality and climate forcing” (Impactul transportului maritim internațional asupra calității aerului din Europa și mecanismele de forțare climatică), Agenția Europeană de Mediu, Raport tehnic nr. 4/2013.

1a

„The impact of international shipping on European air quality and climate forcing” (Impactul transportului maritim internațional asupra calității aerului din Europa și mecanismele de forțare climatică), Agenția Europeană de Mediu, Raport tehnic nr. 4/2013.

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/256 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/256

---

P9_TA(2020)0220

Proiectul de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 septembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene (10025/2020 – C9-0215/2020 – 2018/0135(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2021/C 385/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (10025/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (10025/2020),

| — | având în vedere articolul 311 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în temeiul cărora a fost consultat de Consiliu (C9-0215/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 311 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în temeiul cărora a fost consultat de Consiliu (C9-0215/2020),

| — | având în vedere Rezoluțiile sale din 14 martie 2018 referitoare la următorul CFM: pregătirea poziției Parlamentului privind CFM post-2020 (1) și reforma sistemului de resurse proprii al Uniunii Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile sale din 14 martie 2018 referitoare la următorul CFM: pregătirea poziției Parlamentului privind CFM post-2020 (1) și reforma sistemului de resurse proprii al Uniunii Europene (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 30 mai 2018 referitoare la cadrul financiar multianual 2021-2027 și la resursele proprii (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 30 mai 2018 referitoare la cadrul financiar multianual 2021-2027 și la resursele proprii (3),

| — | având în vedere Raportul său interimar din 14 noiembrie 2018 referitor la cadrul financiar multianual 2021-2027 – Poziția Parlamentului în vederea încheierii unui acord (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul său interimar din 14 noiembrie 2018 referitor la cadrul financiar multianual 2021-2027 – Poziția Parlamentului în vederea încheierii unui acord (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 octombrie 2019 referitoare la cadrul financiar multianual 2021-2027 și la resursele proprii: e vremea să răspundem așteptărilor cetățenilor (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 octombrie 2019 referitoare la cadrul financiar multianual 2021-2027 și la resursele proprii: e vremea să răspundem așteptărilor cetățenilor (5),

| — | având în vedere declarațiile Consiliului și ale Comisiei din 10 octombrie 2019 referitoare la cadrul financiar multianual 2021-2027 și la resursele proprii: e vremea să răspundem așteptărilor cetățenilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Consiliului și ale Comisiei din 10 octombrie 2019 referitoare la cadrul financiar multianual 2021-2027 și la resursele proprii: e vremea să răspundem așteptărilor cetățenilor,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 mai 2020 referitoare la noul cadru financiar multianual, resursele proprii și planul de redresare (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 mai 2020 referitoare la noul cadru financiar multianual, resursele proprii și planul de redresare (6),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Un buget al UE care capacitează puterea de acțiune a planului de redresare pentru Europa” (COM(2020)0442), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Un buget al UE care capacitează puterea de acțiune a planului de redresare pentru Europa” (COM(2020)0442),

| — | având în vedere raportul final și recomandările Grupului la nivel înalt privind resursele proprii, publicat în decembrie 2016 și prezentat Parlamentului European și Consiliului în ianuarie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final și recomandările Grupului la nivel înalt privind resursele proprii, publicat în decembrie 2016 și prezentat Parlamentului European și Consiliului în ianuarie 2017,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 iulie 2020 referitoare la concluziile reuniunii extraordinare a Consiliului European din 17-21 iulie 2020 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 iulie 2020 referitoare la concluziile reuniunii extraordinare a Consiliului European din 17-21 iulie 2020 (7),

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0146/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0146/2020),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului astfel cum a fost modificat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial proiectul; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

Amendamentul 1

Proiect de decizie

Considerentul 1 a (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Prezenta decizie oferă Comisiei temeiul juridic pentru a împrumuta fonduri de pe piețele de capital cu care să finanțeze cheltuielile din pachetul de redresare „Next Generation EU”. Costurile generate de rambursarea principalului și de plata dobânzii trebuie refinanțate de la bugetul Uniunii într-un interval de timp predefinit, în funcție de scadențele obligațiunilor emise și de strategia de rambursare a datoriilor. Aceste costuri nu ar trebui să ducă la o reducere nejustificată a cheltuielilor aferente programului sau a instrumentelor de investiții prevăzute în cadrul financiar multianual (CFM), și nici la creșteri bruște ale contribuțiilor naționale. Prin urmare, pentru a mări credibilitatea și sustenabilitatea planului de rambursare a împrumuturilor contractate pentru Next Generation EU, costurile respective ar trebui acoperite în întregime din venituri obținute din noi resurse cu adevărat proprii. Creditele de cheltuieli aferente ar trebui să fie contabilizate peste plafoanele CFM, după cum va trebui să se specifice în noul Regulament CFM. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(1a)

Prezenta decizie oferă Comisiei temeiul juridic pentru a împrumuta fonduri de pe piețele de capital cu care să finanțeze cheltuielile din pachetul de redresare „Next Generation EU”. Costurile generate de rambursarea principalului și de plata dobânzii trebuie refinanțate de la bugetul Uniunii într-un interval de timp predefinit, în funcție de scadențele obligațiunilor emise și de strategia de rambursare a datoriilor. Aceste costuri nu ar trebui să ducă la o reducere nejustificată a cheltuielilor aferente programului sau a instrumentelor de investiții prevăzute în cadrul financiar multianual (CFM), și nici la creșteri bruște ale contribuțiilor naționale. Prin urmare, pentru a mări credibilitatea și sustenabilitatea planului de rambursare a împrumuturilor contractate pentru Next Generation EU, costurile respective ar trebui acoperite în întregime din venituri obținute din noi resurse cu adevărat proprii. Creditele de cheltuieli aferente ar trebui să fie contabilizate peste plafoanele CFM, după cum va trebui să se specifice în noul Regulament CFM.

Amendamentul 2

Proiect de decizie

Considerentul 1 b (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b) | Toate sumele generate de noile resurse proprii care depășesc cuantumul necesar pentru a acoperi obligațiile de rambursare într-un exercițiu dat ar trebui să rămână la bugetul Uniunii ca venituri generale. La terminarea planului de rambursare, aceste resurse proprii ar trebui să finanțeze în continuare bugetul Uniunii sub formă de venituri generale. Introducerea unui coș de noi resurse proprii ar trebui să garanteze un nivel adecvat de finanțare a cheltuielilor Uniunii în cadrul CFM, atenuând, în același timp, preponderența contribuțiilor bazate pe VNB în finanțarea bugetului anual al Uniunii și, să diminueze măsura în care bugetul Uniunii este perceput ca „joc cu sumă zero”, marcat de aceeași logică contabilă „cât dai, atât iei înapoi” („juste retour”). La rândul său, acest lucru ar putea facilita o mai bună focalizare a cheltuielilor Uniunii pe domenii prioritare și bunuri publice comune cu mai mare eficiență decât cheltuielile naționale. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(1b)

Toate sumele generate de noile resurse proprii care depășesc cuantumul necesar pentru a acoperi obligațiile de rambursare într-un exercițiu dat ar trebui să rămână la bugetul Uniunii ca venituri generale. La terminarea planului de rambursare, aceste resurse proprii ar trebui să finanțeze în continuare bugetul Uniunii sub formă de venituri generale. Introducerea unui coș de noi resurse proprii ar trebui să garanteze un nivel adecvat de finanțare a cheltuielilor Uniunii în cadrul CFM, atenuând, în același timp, preponderența contribuțiilor bazate pe VNB în finanțarea bugetului anual al Uniunii și, să diminueze măsura în care bugetul Uniunii este perceput ca „joc cu sumă zero”, marcat de aceeași logică contabilă „cât dai, atât iei înapoi” („juste retour”). La rândul său, acest lucru ar putea facilita o mai bună focalizare a cheltuielilor Uniunii pe domenii prioritare și bunuri publice comune cu mai mare eficiență decât cheltuielile naționale.

Amendamentul3

Proiect de decizie

Considerentul 1 c (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1c) | Noile categorii de resurse proprii ar trebui introduse începând cu 2021 pentru ca veniturile aferente să fie disponibile chiar din momentul în care apar dobânzile și obligațiile de rambursare. Noile resurse proprii ar trebui aliniate la obiectivele politicilor Uniunii și să sprijine „Pactul verde european” și funcționarea pieței unice, precum și eforturile de a mări eficacitatea impozitării societăților și de a înăspri lupta împotriva fraudei fiscale, evaziunii fiscale și evitării obligațiilor fiscale. În raportul său intermediar privind resursele proprii din CFM, din noiembrie 2018, Parlamentul European a aprobat deja un eventual coș de noi resurse proprii și alte venituri cu astfel de caracteristici. acest coș ar putea fi mărit pentru a include și alte opțiuni. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(1c)

Noile categorii de resurse proprii ar trebui introduse începând cu 2021 pentru ca veniturile aferente să fie disponibile chiar din momentul în care apar dobânzile și obligațiile de rambursare. Noile resurse proprii ar trebui aliniate la obiectivele politicilor Uniunii și să sprijine „Pactul verde european” și funcționarea pieței unice, precum și eforturile de a mări eficacitatea impozitării societăților și de a înăspri lupta împotriva fraudei fiscale, evaziunii fiscale și evitării obligațiilor fiscale. În raportul său intermediar privind resursele proprii din CFM, din noiembrie 2018, Parlamentul European a aprobat deja un eventual coș de noi resurse proprii și alte venituri cu astfel de caracteristici. acest coș ar putea fi mărit pentru a include și alte opțiuni.

Amendamentul 4

Proiect de decizie

Considerentul 5

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Actualul
  sistem de stabilire a resursei proprii bazate pe TVA a fost criticat în repetate rânduri de Curtea de Conturi, de Parlamentul European și de statele membre pentru complexitatea sa excesivă.
  Prin
  urmare,
  Consiliul European din 17-21 iulie 2020 a concluzionat că
  este oportun să se simplifice calcularea acestei resurse proprii. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(5)

Actualul
  sistem de stabilire a resursei proprii bazate pe TVA a fost criticat în repetate rânduri de Curtea de Conturi, de Parlamentul European și de statele membre pentru complexitatea sa excesivă.
  Prin
  urmare,
  Consiliul European din 17-21 iulie 2020 a concluzionat că
  este oportun să se simplifice calcularea acestei resurse proprii.

| (5) | Resursa proprie bazată pe taxa pe valoarea adăugată, care este o sursă încetățenită de venituri la bugetul Uniunii, ar trebui să reflecte în continuare legătura intrinsecă dintre consumatorii de pe piața unică și finanțele publice ale Uniunii. Cu toate acestea, actualul
  sistem de stabilire a resursei proprii bazate pe TVA a fost criticat în repetate rânduri de Curtea de Conturi, de Parlamentul European și de statele membre pentru complexitatea sa excesivă.
  Drept
  urmare, este oportun să se simplifice calcularea acestei resurse proprii. |
| --- | --- |

(5)

Resursa proprie bazată pe taxa pe valoarea adăugată, care este o sursă încetățenită de venituri la bugetul Uniunii, ar trebui să reflecte în continuare legătura intrinsecă dintre consumatorii de pe piața unică și finanțele publice ale Uniunii. Cu toate acestea, actualul
  sistem de stabilire a resursei proprii bazate pe TVA a fost criticat în repetate rânduri de Curtea de Conturi, de Parlamentul European și de statele membre pentru complexitatea sa excesivă.
  Drept
  urmare, este oportun să se simplifice calcularea acestei resurse proprii.

Amendamentul 5

Proiect de decizie

Considerentul 6

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Pentru
  o mai bună aliniere
  a 
  instrumentelor
  de finanțare ale Uniunii la prioritățile
  sale de politică
  , pentru a reflecta mai bine rolul bugetului Uniunii în funcționarea pieței unice, pentru a sprijini mai bine
  obiectivele politicilor
  Uniunii și pentru a reduce
  contribuțiile
  statelor membre bazate pe
  venitul național brut (VNB)
  la bugetul anual al Uniunii,
  Consiliul European
  din
  17-21 iulie 2020
  a 
  concluzionat că Uniunea va acționa
  în
  următorii ani
  în
  direcția reformării sistemului
  de resurse proprii și
  va introduce
  noi resurse proprii. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(6)

Pentru
  o mai bună aliniere
  a 
  instrumentelor
  de finanțare ale Uniunii la prioritățile
  sale de politică
  , pentru a reflecta mai bine rolul bugetului Uniunii în funcționarea pieței unice, pentru a sprijini mai bine
  obiectivele politicilor
  Uniunii și pentru a reduce
  contribuțiile
  statelor membre bazate pe
  venitul național brut (VNB)
  la bugetul anual al Uniunii,
  Consiliul European
  din
  17-21 iulie 2020
  a 
  concluzionat că Uniunea va acționa
  în
  următorii ani
  în
  direcția reformării sistemului
  de resurse proprii și
  va introduce
  noi resurse proprii.

| (6) | Pentru
  a finanța cel puțin costurile cu rambursarea principalului și dobânzii aferente Instrumentului de redresare al Uniunii, pentru
  a 
  alinia mai bine instrumentele
  de finanțare ale Uniunii la prioritățile
  politicilor sale
  , pentru a reflecta mai bine rolul bugetului Uniunii în funcționarea pieței unice, pentru a sprijini mai bine
  realizarea obiectivelor urmărite de politicile
  Uniunii
  , cum ar fi Pactul verde european și transformarea digitală,
  și pentru a reduce
  predominanța contribuțiilor
  statelor membre bazate pe VNB la bugetul anual al Uniunii,
  este necesar să fie introduse noi categorii de resurse proprii bazate pe baza consolidată comună de impozitare a societăților, pe veniturile naționale provenite
  din
  sistemul Uniunii Europene de comercializare
  a 
  certificatelor de emisii și pe o contribuție națională calculată pe baza deșeurilor nereciclate de ambalaje din plastic, încurajând astfel economia circulară. În plus, ar trebui introduse în acest scop, de îndată ce se vor crea condițiile legislative necesare, noi resurse proprii bazate pe un mecanism de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon, perfect compatibil cu normele OMC, pe o taxă pe serviciile digitale și o taxă pe tranzacțiile financiare, aplicată de preferință în conformitate cu un sistem agreat de toate statele membre. Comisia ar trebui să facă, cât mai curând posibil, propunerile legislative necesare pentru aceste noi resurse proprii și pentru alte posibile noi resurse proprii, care să sprijine Pactul verde european, precum și funcționarea pieței unice și eforturile de impozitare mai eficientă a societăților. Eventualele resurse proprii noi comunicate deja de Comisie, cum ar fi cotizația pentru piața unică, ar trebui evaluate mai temeinic înainte de a fi prezentate Parlamentului European și Consiliului. |
| --- | --- |

(6)

Pentru
  a finanța cel puțin costurile cu rambursarea principalului și dobânzii aferente Instrumentului de redresare al Uniunii, pentru
  a 
  alinia mai bine instrumentele
  de finanțare ale Uniunii la prioritățile
  politicilor sale
  , pentru a reflecta mai bine rolul bugetului Uniunii în funcționarea pieței unice, pentru a sprijini mai bine
  realizarea obiectivelor urmărite de politicile
  Uniunii
  , cum ar fi Pactul verde european și transformarea digitală,
  și pentru a reduce
  predominanța contribuțiilor
  statelor membre bazate pe VNB la bugetul anual al Uniunii,
  este necesar să fie introduse noi categorii de resurse proprii bazate pe baza consolidată comună de impozitare a societăților, pe veniturile naționale provenite
  din
  sistemul Uniunii Europene de comercializare
  a 
  certificatelor de emisii și pe o contribuție națională calculată pe baza deșeurilor nereciclate de ambalaje din plastic, încurajând astfel economia circulară. În plus, ar trebui introduse în acest scop, de îndată ce se vor crea condițiile legislative necesare, noi resurse proprii bazate pe un mecanism de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon, perfect compatibil cu normele OMC, pe o taxă pe serviciile digitale și o taxă pe tranzacțiile financiare, aplicată de preferință în conformitate cu un sistem agreat de toate statele membre. Comisia ar trebui să facă, cât mai curând posibil, propunerile legislative necesare pentru aceste noi resurse proprii și pentru alte posibile noi resurse proprii, care să sprijine Pactul verde european, precum și funcționarea pieței unice și eforturile de impozitare mai eficientă a societăților. Eventualele resurse proprii noi comunicate deja de Comisie, cum ar fi cotizația pentru piața unică, ar trebui evaluate mai temeinic înainte de a fi prezentate Parlamentului European și Consiliului.

Amendamentul 6

Proiect de decizie

Considerentul 7

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Ca un prim pas, ar trebui introdusă o nouă categorie de resurse proprii bazată pe o contribuție națională calculată pe baza deșeurilor de ambalaje din plastic nereciclate. În
  concordanță cu strategia
  europeană pentru
  materialele plastice, bugetul Uniunii poate contribui la reducerea poluării cauzate de deșeurile de ambalaje din plastic. O resursă proprie bazată pe o contribuție națională proporțională cu cantitatea de deșeuri de ambalaje din plastic nereciclate din fiecare stat membru va constitui un stimulent pentru reducerea consumului de ambalaje din plastic de unică folosință, care va încuraja reciclarea și va stimula economia circulară. În același timp, statele membre vor fi libere să ia măsurile cele mai adecvate pentru realizarea obiectivelor respective, în conformitate cu principiul subsidiarității.
  Pentru a evita un impact regresiv excesiv asupra contribuțiilor naționale, ar trebui să se aplice un mecanism de ajustare cu o reducere anuală forfetară asupra contribuțiilor statelor membre cu un VNB pe cap de locuitor în 2017 sub media UE. Reducerea ar trebui să corespundă unei valori de 3,8  kg înmulțite cu populația din 2017 a statelor membre în cauză. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(7)

Ca un prim pas, ar trebui introdusă o nouă categorie de resurse proprii bazată pe o contribuție națională calculată pe baza deșeurilor de ambalaje din plastic nereciclate. În
  concordanță cu strategia
  europeană pentru
  materialele plastice, bugetul Uniunii poate contribui la reducerea poluării cauzate de deșeurile de ambalaje din plastic. O resursă proprie bazată pe o contribuție națională proporțională cu cantitatea de deșeuri de ambalaje din plastic nereciclate din fiecare stat membru va constitui un stimulent pentru reducerea consumului de ambalaje din plastic de unică folosință, care va încuraja reciclarea și va stimula economia circulară. În același timp, statele membre vor fi libere să ia măsurile cele mai adecvate pentru realizarea obiectivelor respective, în conformitate cu principiul subsidiarității.
  Pentru a evita un impact regresiv excesiv asupra contribuțiilor naționale, ar trebui să se aplice un mecanism de ajustare cu o reducere anuală forfetară asupra contribuțiilor statelor membre cu un VNB pe cap de locuitor în 2017 sub media UE. Reducerea ar trebui să corespundă unei valori de 3,8  kg înmulțite cu populația din 2017 a statelor membre în cauză.

| (7) | În
  concordanță cu Strategia
  Uniunii privind
  materialele plastice, bugetul Uniunii poate contribui la reducerea poluării cauzate de deșeurile de ambalaje din plastic
  și la realizarea obiectivelor privind reciclarea deșeurilor din ambalaje
  . O resursă proprie bazată pe o contribuție națională proporțională cu cantitatea de deșeuri de ambalaje din plastic nereciclate din fiecare stat membru va constitui un stimulent pentru reducerea consumului de ambalaje din plastic de unică folosință, care va încuraja reciclarea și va stimula economia circulară.
  Comisia ar trebui să elaboreze o metodă de calcul simplificată, precum și mecanisme eficace de înregistrare și control.
  În același timp, statele membre vor fi libere să ia măsurile cele mai adecvate pentru realizarea obiectivelor respective, în conformitate cu principiul subsidiarității.
  Întrucât este menită să fie o resursă proprie bazată pe principiul „poluatorul plătește”, această contribuție nu ar trebui supusă niciunui mecanism de corecție. |
| --- | --- |

(7)

În
  concordanță cu Strategia
  Uniunii privind
  materialele plastice, bugetul Uniunii poate contribui la reducerea poluării cauzate de deșeurile de ambalaje din plastic
  și la realizarea obiectivelor privind reciclarea deșeurilor din ambalaje
  . O resursă proprie bazată pe o contribuție națională proporțională cu cantitatea de deșeuri de ambalaje din plastic nereciclate din fiecare stat membru va constitui un stimulent pentru reducerea consumului de ambalaje din plastic de unică folosință, care va încuraja reciclarea și va stimula economia circulară.
  Comisia ar trebui să elaboreze o metodă de calcul simplificată, precum și mecanisme eficace de înregistrare și control.
  În același timp, statele membre vor fi libere să ia măsurile cele mai adecvate pentru realizarea obiectivelor respective, în conformitate cu principiul subsidiarității.
  Întrucât este menită să fie o resursă proprie bazată pe principiul „poluatorul plătește”, această contribuție nu ar trebui supusă niciunui mecanism de corecție.

Amendamentul 7

Proiect de decizie

Considerentul 7 a (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a) | Uniunea consideră prioritară îndeplinirea obiectivului de a reduce emisiile cu cel puțin 40 % între 1990 și 2030, potrivit angajamentului asumat prin Acordul de la Paris privind schimbările climatice. Sistemul Uniunii Europene de comercializare a certificatelor de emisii (ETS), este unul dintre principalele instrumente care au fost introduse pentru a îndeplini acest obiectiv, el generând venituri prin licitarea certificatelor de emisii. Având în vedere caracterul armonizat al ETS, precum și finanțarea acordată de Uniune pentru a stimula eforturile depuse de statele membre pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la ele, este cazul să se introducă o nouă resursă proprie la bugetul UE în acest context. Această resursă proprie ar trebui să se bazeze pe certificatele care urmează să fie scoase la licitație de statele membre, inclusiv pe alocările tranzitorii cu titlu gratuit pentru sectorul energetic. Pentru a se ține seama de dispozițiile specifice prevăzute pentru anumite state membre în Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  , nici certificatele redistribuite din motive de solidaritate, dezvoltare și interconectare, nici certificatele destinate Fondului pentru inovare și Fondului pentru modernizare nu ar trebui luate în calcul la stabilirea contribuției la resursele proprii. Resursa proprie provenind din veniturile din ETS ar trebui și ea definită astfel încât să includă eventualele venituri suplimentare rezultate din viitoarea extindere a domeniului de aplicare a Directivei privind ETS la noi sectoare sau regiuni geografice, asigurând, totodată, competitivitatea Uniunii. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(7a)

Uniunea consideră prioritară îndeplinirea obiectivului de a reduce emisiile cu cel puțin 40 % între 1990 și 2030, potrivit angajamentului asumat prin Acordul de la Paris privind schimbările climatice. Sistemul Uniunii Europene de comercializare a certificatelor de emisii (ETS), este unul dintre principalele instrumente care au fost introduse pentru a îndeplini acest obiectiv, el generând venituri prin licitarea certificatelor de emisii. Având în vedere caracterul armonizat al ETS, precum și finanțarea acordată de Uniune pentru a stimula eforturile depuse de statele membre pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la ele, este cazul să se introducă o nouă resursă proprie la bugetul UE în acest context. Această resursă proprie ar trebui să se bazeze pe certificatele care urmează să fie scoase la licitație de statele membre, inclusiv pe alocările tranzitorii cu titlu gratuit pentru sectorul energetic. Pentru a se ține seama de dispozițiile specifice prevăzute pentru anumite state membre în Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  , nici certificatele redistribuite din motive de solidaritate, dezvoltare și interconectare, nici certificatele destinate Fondului pentru inovare și Fondului pentru modernizare nu ar trebui luate în calcul la stabilirea contribuției la resursele proprii. Resursa proprie provenind din veniturile din ETS ar trebui și ea definită astfel încât să includă eventualele venituri suplimentare rezultate din viitoarea extindere a domeniului de aplicare a Directivei privind ETS la noi sectoare sau regiuni geografice, asigurând, totodată, competitivitatea Uniunii.

Amendamentul 8

Proiect de decizie

Considerentul 8

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Consiliul European din 17-21 iulie 2020 a menționat că, drept bază pentru resurse proprii suplimentare, Comisia va prezenta în primul semestru al anului 2021 propuneri privind un mecanism de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon și o taxă digitală, în vederea introducerii acestora cel târziu la 1 ianuarie 2023. Consiliul European a invitat Comisia să prezinte o propunere revizuită privind sistemul de comercializare a certificatelor de emisii, extinzându-l eventual la sectorul aviației și la cel maritim. Consiliul European a concluzionat că Uniunea, în cursul cadrului financiar multianual (CFM) pentru perioada 2021-2027, va acționa în direcția introducerii altor resurse proprii, care pot include o taxă pe tranzacțiile financiare. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(8)

Consiliul European din 17-21 iulie 2020 a menționat că, drept bază pentru resurse proprii suplimentare, Comisia va prezenta în primul semestru al anului 2021 propuneri privind un mecanism de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon și o taxă digitală, în vederea introducerii acestora cel târziu la 1 ianuarie 2023. Consiliul European a invitat Comisia să prezinte o propunere revizuită privind sistemul de comercializare a certificatelor de emisii, extinzându-l eventual la sectorul aviației și la cel maritim. Consiliul European a concluzionat că Uniunea, în cursul cadrului financiar multianual (CFM) pentru perioada 2021-2027, va acționa în direcția introducerii altor resurse proprii, care pot include o taxă pe tranzacțiile financiare.

| (8) | Resursele proprii suplimentare necesare ar trebui introduse cel târziu înainte de 2028 în conformitate cu un calendar obligatoriu din punct de vedere juridic stabilit în prezenta decizie, care să ofere garanția că legislația necesară poate să fie adoptată la timp și să devină aplicabilă astfel încât veniturile să fie disponibile în momentul în care intervin costurile. Comisia ar trebui să prezinte propuneri legislative în acest sens. Un acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie ar trebui să stabilească dispoziții mai detaliate și alte dispoziții referitoare la acest calendar obligatoriu, cum ar fi datele intrării în vigoare sau eventuala aplicare retroactivă a anumitor resurse proprii noi. |
| --- | --- |

(8)

Resursele proprii suplimentare necesare ar trebui introduse cel târziu înainte de 2028 în conformitate cu un calendar obligatoriu din punct de vedere juridic stabilit în prezenta decizie, care să ofere garanția că legislația necesară poate să fie adoptată la timp și să devină aplicabilă astfel încât veniturile să fie disponibile în momentul în care intervin costurile. Comisia ar trebui să prezinte propuneri legislative în acest sens. Un acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie ar trebui să stabilească dispoziții mai detaliate și alte dispoziții referitoare la acest calendar obligatoriu, cum ar fi datele intrării în vigoare sau eventuala aplicare retroactivă a anumitor resurse proprii noi.

Amendamentul 9

Proiect de decizie

Considerentul 8 a (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Ca un prim pas, contribuția bazată pe deșeurile de ambalaje din plastic nereciclate va completa resursele proprii existente începând din ianuarie 2021. În plus, 30 % din veniturile obținute din vânzările la licitație ETS vor constitui venituri generale la bugetul Uniunii începând cu 2021. În al doilea pas, Comisia va face propunerile necesare pentru a transforma taxa pe tranzacțiile financiare (TTF) într-o bază pentru o resursă proprie începând din 2024. De asemenea, Comisia va face propuneri legislative în primul semestru din 2021 pentru a introduce noi resurse proprii bazate pe mecanismul de ajustare la frontiera a emisiilor de CO2 (CBAM) și pe o taxă pe servicii digitale. Veniturile vor fi disponibile începând cu 2023. Dacă va lua forma unor tarife vamale suplimentare la importuri, CBAM va fi acoperită de legislația privind resursele proprii tradiționale și nu va necesita o decizie separată privind resursele proprii. Dacă se va prezenta ca o extindere a sferei de aplicare a ETS, CBAM va trebui acoperită integral de resursa proprie bazată pe ETS. Într-o a treia etapă și cu ocazia evaluării/revizuirii la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual în primul semestru din 2024, Comisia va face noi propuneri sau le va reforma pe cele vechi pentru a transforma baza consolidată comună de impozitare a societăților (CCCTB) într-o bază pentru resurse proprii. Legislația ar trebui să intre în vigoare la timp pentru ca veniturile provenite din aceste noi resurse proprii să fie disponibile începând din 2026. Resursele proprii bazate pe taxe nu se aplică retroactiv. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(8a)

Ca un prim pas, contribuția bazată pe deșeurile de ambalaje din plastic nereciclate va completa resursele proprii existente începând din ianuarie 2021. În plus, 30 % din veniturile obținute din vânzările la licitație ETS vor constitui venituri generale la bugetul Uniunii începând cu 2021. În al doilea pas, Comisia va face propunerile necesare pentru a transforma taxa pe tranzacțiile financiare (TTF) într-o bază pentru o resursă proprie începând din 2024. De asemenea, Comisia va face propuneri legislative în primul semestru din 2021 pentru a introduce noi resurse proprii bazate pe mecanismul de ajustare la frontiera a emisiilor de CO2 (CBAM) și pe o taxă pe servicii digitale. Veniturile vor fi disponibile începând cu 2023. Dacă va lua forma unor tarife vamale suplimentare la importuri, CBAM va fi acoperită de legislația privind resursele proprii tradiționale și nu va necesita o decizie separată privind resursele proprii. Dacă se va prezenta ca o extindere a sferei de aplicare a ETS, CBAM va trebui acoperită integral de resursa proprie bazată pe ETS. Într-o a treia etapă și cu ocazia evaluării/revizuirii la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual în primul semestru din 2024, Comisia va face noi propuneri sau le va reforma pe cele vechi pentru a transforma baza consolidată comună de impozitare a societăților (CCCTB) într-o bază pentru resurse proprii. Legislația ar trebui să intre în vigoare la timp pentru ca veniturile provenite din aceste noi resurse proprii să fie disponibile începând din 2026. Resursele proprii bazate pe taxe nu se aplică retroactiv.

Amendamentul 10

Proiect de decizie

Considerentul 9

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Consiliul European din 17-21 iulie 2020 a concluzionat că regimul pentru resursele proprii ar trebui să se bazeze pe obiectivele generale de simplitate, transparență și echitate, precum și pe principiul repartizării echitabile a sarcinii. Acesta a concluzionat, de asemenea, că Danemarca, Țările de Jos, Austria și Suedia, precum și, în contextul sprijinului pentru redresare și reziliență, Germania urmează să beneficieze de corecții forfetare la contribuțiile lor anuale bazate pe VNB pentru perioada 2021-2027. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(9)

Consiliul European din 17-21 iulie 2020 a concluzionat că regimul pentru resursele proprii ar trebui să se bazeze pe obiectivele generale de simplitate, transparență și echitate, precum și pe principiul repartizării echitabile a sarcinii. Acesta a concluzionat, de asemenea, că Danemarca, Țările de Jos, Austria și Suedia, precum și, în contextul sprijinului pentru redresare și reziliență, Germania urmează să beneficieze de corecții forfetare la contribuțiile lor anuale bazate pe VNB pentru perioada 2021-2027.

| (9) | Rabaturile și alte mecanisme de corecție ar trebui desființate. |
| --- | --- |

(9)

Rabaturile și alte mecanisme de corecție ar trebui desființate.

Amendamentul 11

Proiect de decizie

Considerentul 9 a (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Uniunea se va face eforturi în direcția introducerii de potențiale noi resurse proprii suplimentare în următorii ani și înainte de 2028. În cazul în care Parlamentul European sau Consiliul sugerează o nouă resursă proprie, Comisia o va evalua. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(9a)

Amendamentul 12

Proiect de decizie

Considerentul 9 b (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9b) | Având în vedere viitoarele deliberări în jurul modificării tratatelor, și valorificând impulsul dat de Conferința privind viitorul Europei, s-ar putea consolida și mai mult legitimitatea democratică, răspunderea, reziliența și alinierea la obiectivele politice majore ale părții de venituri a bugetului Uniunii dacă i se vor acorda Parlamentului European competențe sporite în luarea deciziilor legislative și un rol mai activ în monitorizarea introducerii sistemului de resurse proprii și în legislația sectorială aferentă. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(9b)

Având în vedere viitoarele deliberări în jurul modificării tratatelor, și valorificând impulsul dat de Conferința privind viitorul Europei, s-ar putea consolida și mai mult legitimitatea democratică, răspunderea, reziliența și alinierea la obiectivele politice majore ale părții de venituri a bugetului Uniunii dacă i se vor acorda Parlamentului European competențe sporite în luarea deciziilor legislative și un rol mai activ în monitorizarea introducerii sistemului de resurse proprii și în legislația sectorială aferentă.

Amendamentul 13

Proiect de decizie

Considerentul 10

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Statele
  membre ar trebui să
  rețină 25
   % din
  valorile resurselor proprii tradiționale colectate de ele, sub formă de costuri de colectare
  . |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(10)

Statele
  membre ar trebui să
  rețină 25
   % din
  valorile resurselor proprii tradiționale colectate de ele, sub formă de costuri de colectare
  .

| (10) | Procentul de 20 % din resursele proprii tradiționale reținut de statele
  membre
  drept costuri de colectare constituie o parte însemnată a resurselor proprii care nu se pune la dispoziția bugetului Uniunii. Costurile de colectare reținute de statele membre din resursele proprii tradiționale ar trebui să fie reduse de la 20 % la nivelul lor inițial de 10 %, astfel încât sprijinul financiar pentru aparatura, personalul și informațiile din domeniul vamal să corespundă mai fidel cu costurile și nevoile reale. Această pondere ar trebui să fie aceeași pentru toate statele membre. |
| --- | --- |

(10)

Procentul de 20 % din resursele proprii tradiționale reținut de statele
  membre
  drept costuri de colectare constituie o parte însemnată a resurselor proprii care nu se pune la dispoziția bugetului Uniunii. Costurile de colectare reținute de statele membre din resursele proprii tradiționale ar trebui să fie reduse de la 20 % la nivelul lor inițial de 10 %, astfel încât sprijinul financiar pentru aparatura, personalul și informațiile din domeniul vamal să corespundă mai fidel cu costurile și nevoile reale. Această pondere ar trebui să fie aceeași pentru toate statele membre.

Amendamentul 14

Proiect de decizie

Considerentul 11

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Conform articolului 311 al patrulea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
  se va elabora un regulament al Consiliului
  de
  stabilire
  a 
  măsurilor de punere în
  aplicare a sistemului de resurse proprii ale Uniunii.
  Astfel de
  măsuri ar trebui să
  includă
  dispoziții
  de natură generală
  și
  tehnică
  , aplicabile tuturor
  categoriilor
  de resurse proprii. Măsurile respective ar trebui să includă norme detaliate
  pentru calcularea
  și
  înscrierea în buget
  a 
  soldului
  ,
  precum
  și
  dispoziții
  și măsuri
  necesare
  pentru
  controlul
  și
  supravegherea colectării resurselor proprii
  . |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(11)

Conform articolului 311 al patrulea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
  se va elabora un regulament al Consiliului
  de
  stabilire
  a 
  măsurilor de punere în
  aplicare a sistemului de resurse proprii ale Uniunii.
  Astfel de
  măsuri ar trebui să
  includă
  dispoziții
  de natură generală
  și
  tehnică
  , aplicabile tuturor
  categoriilor
  de resurse proprii. Măsurile respective ar trebui să includă norme detaliate
  pentru calcularea
  și
  înscrierea în buget
  a 
  soldului
  ,
  precum
  și
  dispoziții
  și măsuri
  necesare
  pentru
  controlul
  și
  supravegherea colectării resurselor proprii
  .

| (11) | Conform articolului 311 al patrulea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
  Consiliul are datoria
  de a 
  stabili măsurile de
  aplicare a sistemului de resurse proprii ale Uniunii.
  Aceste
  măsuri ar trebui să
  cuprindă
  dispoziții
  cu caracter general
  și
  cu caracter tehnic
  , aplicabile tuturor
  tipurilor
  de resurse proprii
  ; este deosebit de important ca ele să fie supuse unui control parlamentar adecvat
  . Măsurile respective ar trebui să includă norme detaliate
  de stabilire a cuantumurilor resurselor proprii menționate la articolul 2 alineatul (1) care trebuie să fie puse la dispoziție, inclusiv coeficienții de apel aplicabili resurselor proprii menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (b)-(e), aspectele tehnice legate de venitul național brut, dispozițiile
  și
  modalitățile necesare pentru
  a 
  controla și supraveghea colectarea resurselor proprii
  ,
  inclusiv norme privind inspecțiile
  și
  competențele funcționarilor
  și
  agenților autorizați de Comisie să facă inspecții, precum și orice obligații de raportare relevante. Aceste măsuri ar trebui să cuprindă și dispoziții practice pentru informarea periodică a statelor membre și a Parlamentului European, în calitate de reprezentant al autorității bugetare, despre situația împrumuturilor, gestionarea datoriilor și strategiile de management al riscurilor aferente, precum și despre planul de rambursare. |
| --- | --- |

(11)

Conform articolului 311 al patrulea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
  Consiliul are datoria
  de a 
  stabili măsurile de
  aplicare a sistemului de resurse proprii ale Uniunii.
  Aceste
  măsuri ar trebui să
  cuprindă
  dispoziții
  cu caracter general
  și
  cu caracter tehnic
  , aplicabile tuturor
  tipurilor
  de resurse proprii
  ; este deosebit de important ca ele să fie supuse unui control parlamentar adecvat
  . Măsurile respective ar trebui să includă norme detaliate
  de stabilire a cuantumurilor resurselor proprii menționate la articolul 2 alineatul (1) care trebuie să fie puse la dispoziție, inclusiv coeficienții de apel aplicabili resurselor proprii menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (b)-(e), aspectele tehnice legate de venitul național brut, dispozițiile
  și
  modalitățile necesare pentru
  a 
  controla și supraveghea colectarea resurselor proprii
  ,
  inclusiv norme privind inspecțiile
  și
  competențele funcționarilor
  și
  agenților autorizați de Comisie să facă inspecții, precum și orice obligații de raportare relevante. Aceste măsuri ar trebui să cuprindă și dispoziții practice pentru informarea periodică a statelor membre și a Parlamentului European, în calitate de reprezentant al autorității bugetare, despre situația împrumuturilor, gestionarea datoriilor și strategiile de management al riscurilor aferente, precum și despre planul de rambursare.

Amendamentul 15

Proiect de decizie

Considerentul 13

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Ar trebui să se mențină o marjă suficientă în cadrul plafoanelor resurselor proprii,
  pentru ca Uniunea să își poată acoperi toate obligațiile financiare și datoriile contingente scadente în orice an dat
  . Cuantumul total al resurselor
  proprii
  alocate bugetului Uniunii pentru a acoperi creditele anuale
  de
  plată ar trebui să nu depășească 1,40
  % din
  totalul VNB-urilor tuturor statelor membre. Cuantumul total al creditelor de angajament anuale ar trebui să nu depășească 1,46  % din totalul VNB-urilor tuturor statelor membre
  . |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(13)

Ar trebui să se mențină o marjă suficientă în cadrul plafoanelor resurselor proprii,
  pentru ca Uniunea să își poată acoperi toate obligațiile financiare și datoriile contingente scadente în orice an dat
  . Cuantumul total al resurselor
  proprii
  alocate bugetului Uniunii pentru a acoperi creditele anuale
  de
  plată ar trebui să nu depășească 1,40
  % din
  totalul VNB-urilor tuturor statelor membre. Cuantumul total al creditelor de angajament anuale ar trebui să nu depășească 1,46  % din totalul VNB-urilor tuturor statelor membre
  .

| (13) | Pentru a menține, în cadrul plafoanelor prevăzute pentru resursele proprii, o marjă suficientă
  pentru ca Uniunea să își poată acoperi toate obligațiile financiare și datoriile contingente scadente în orice an dat
  , plafonul pentru resursele
  proprii
  ar trebui majorat până la nivelul
  de
  1,50
   % din
  suma veniturilor naționale brute ale statelor membre la prețurile pieței în cazul creditelor de plăți
  . |
| --- | --- |

(13)

Pentru a menține, în cadrul plafoanelor prevăzute pentru resursele proprii, o marjă suficientă
  pentru ca Uniunea să își poată acoperi toate obligațiile financiare și datoriile contingente scadente în orice an dat
  , plafonul pentru resursele
  proprii
  ar trebui majorat până la nivelul
  de
  1,50
   % din
  suma veniturilor naționale brute ale statelor membre la prețurile pieței în cazul creditelor de plăți
  .

Amendamentul 16

Proiect de decizie

Considerentul 16 a (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16a) | Cu scopul unic de a acoperi obligațiile financiare și datoriile contingente suplimentare care decurg din împuternicirea excepțională și temporară de a împrumuta fonduri și de a asigura sustenabilitatea financiară chiar și în perioade de greutăți economice, plafonul creditelor de plăți ar trebui majorat cu 0,6 puncte procentuale. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(16a)

Cu scopul unic de a acoperi obligațiile financiare și datoriile contingente suplimentare care decurg din împuternicirea excepțională și temporară de a împrumuta fonduri și de a asigura sustenabilitatea financiară chiar și în perioade de greutăți economice, plafonul creditelor de plăți ar trebui majorat cu 0,6 puncte procentuale.

Amendamentul 17

Proiect de decizie

Considerentul 19

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | Rambursarea fondurilor împrumutate pentru a oferi sprijin nerambursabil, sprijin rambursabil prin instrumente financiare sau provizioane pentru garanții bugetare, precum și dobânda aferentă datorată ar trebui finanțate din bugetul Uniunii. Fondurile împrumutate care sunt acordate ca împrumuturi statelor membre ar trebui să fie rambursate cu sumele primite de la statele membre beneficiare. Este necesar să se aloce și să se pună la dispoziția Uniunii resursele necesare pentru ca aceasta să fie în măsură să își acopere, în orice an dat și în orice circumstanțe, toate obligațiile financiare și datoriile contingente care decurg din împuternicirea excepțională și temporară de a împrumuta fonduri, în conformitate cu articolul 310 alineatul (4) din TFUE și cu articolul 323 din TFUE. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(19)

Rambursarea fondurilor împrumutate pentru a oferi sprijin nerambursabil, sprijin rambursabil prin instrumente financiare sau provizioane pentru garanții bugetare, precum și dobânda aferentă datorată ar trebui finanțate din bugetul Uniunii. Fondurile împrumutate care sunt acordate ca împrumuturi statelor membre ar trebui să fie rambursate cu sumele primite de la statele membre beneficiare. Este necesar să se aloce și să se pună la dispoziția Uniunii resursele necesare pentru ca aceasta să fie în măsură să își acopere, în orice an dat și în orice circumstanțe, toate obligațiile financiare și datoriile contingente care decurg din împuternicirea excepțională și temporară de a împrumuta fonduri, în conformitate cu articolul 310 alineatul (4) din TFUE și cu articolul 323 din TFUE.

| (19) | Rambursarea fondurilor împrumutate pentru a oferi sprijin nerambursabil, sprijin rambursabil prin instrumente financiare sau provizioane pentru garanții bugetare, precum și dobânda aferentă datorată ar trebui finanțate din
  veniturile aduse de noile resurse proprii la
  bugetul Uniunii. Fondurile împrumutate care sunt acordate ca împrumuturi statelor membre ar trebui să fie rambursate cu sumele primite de la statele membre beneficiare. Este necesar să se aloce și să se pună la dispoziția Uniunii resursele necesare pentru ca aceasta să fie în măsură să își acopere, în orice an dat și în orice circumstanțe, toate obligațiile financiare și datoriile contingente care decurg din împuternicirea excepțională și temporară de a împrumuta fonduri, în conformitate cu articolul 310 alineatul (4) din TFUE și cu articolul 323 din TFUE. |
| --- | --- |

(19)

Rambursarea fondurilor împrumutate pentru a oferi sprijin nerambursabil, sprijin rambursabil prin instrumente financiare sau provizioane pentru garanții bugetare, precum și dobânda aferentă datorată ar trebui finanțate din
  veniturile aduse de noile resurse proprii la
  bugetul Uniunii. Fondurile împrumutate care sunt acordate ca împrumuturi statelor membre ar trebui să fie rambursate cu sumele primite de la statele membre beneficiare. Este necesar să se aloce și să se pună la dispoziția Uniunii resursele necesare pentru ca aceasta să fie în măsură să își acopere, în orice an dat și în orice circumstanțe, toate obligațiile financiare și datoriile contingente care decurg din împuternicirea excepțională și temporară de a împrumuta fonduri, în conformitate cu articolul 310 alineatul (4) din TFUE și cu articolul 323 din TFUE.

Amendamentul 18

Proiect de decizie

Considerentul 25

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (25) | Prezenta
  decizie ar trebui să intre în vigoare numai după ce a fost aprobată de toate statele membre, în conformitate cu normele constituționale ale acestora, respectându-se astfel pe deplin suveranitatea națională. Consiliul European din 17-21 iulie 2020 a luat act de intenția statelor membre de a proceda la aprobarea prezentei decizii cât mai curând posibil. Având în vedere necesitatea de a permite de urgență împrumuturi în vederea finanțării măsurilor care abordează consecințele crizei provocate de pandemia de COVID-19, prezenta decizie ar trebui să intre în vigoare în prima zi a primei luni de la primirea ultimei notificări privind finalizarea procedurilor de adoptare a prezentei decizii. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(25)

Prezenta
  decizie ar trebui să intre în vigoare numai după ce a fost aprobată de toate statele membre, în conformitate cu normele constituționale ale acestora, respectându-se astfel pe deplin suveranitatea națională. Consiliul European din 17-21 iulie 2020 a luat act de intenția statelor membre de a proceda la aprobarea prezentei decizii cât mai curând posibil. Având în vedere necesitatea de a permite de urgență împrumuturi în vederea finanțării măsurilor care abordează consecințele crizei provocate de pandemia de COVID-19, prezenta decizie ar trebui să intre în vigoare în prima zi a primei luni de la primirea ultimei notificări privind finalizarea procedurilor de adoptare a prezentei decizii.

| (25) | Pentru ca procesul de ratificare să poată începe, prezenta decizie este adoptată de Consiliu, după ce se consultă cu Parlamentul European. Parlamentul European și-a exprimat intenția de a prezenta rapid avizul consultativ necesar din punct de vedere juridic pentru a accelera procesul prin care Comisia este autorizată să demareze operațiunile de împrumut pentru finanțarea instrumentului european de redresare. Prezenta
  decizie ar trebui să intre în vigoare numai după ce a fost aprobată de toate statele membre, în conformitate cu normele constituționale ale acestora, respectându-se astfel pe deplin suveranitatea națională
  , inclusiv în chestiunea noilor categorii de resurse proprii
  . Consiliul European din 17-21 iulie 2020 a luat act de intenția statelor membre de a proceda la aprobarea prezentei decizii cât mai curând posibil. Având în vedere necesitatea de a permite de urgență împrumuturi în vederea finanțării măsurilor care abordează consecințele crizei provocate de pandemia de COVID-19, prezenta decizie ar trebui să intre în vigoare în prima zi a primei luni de la primirea ultimei notificări privind finalizarea procedurilor de adoptare a prezentei decizii. |
| --- | --- |

(25)

Pentru ca procesul de ratificare să poată începe, prezenta decizie este adoptată de Consiliu, după ce se consultă cu Parlamentul European. Parlamentul European și-a exprimat intenția de a prezenta rapid avizul consultativ necesar din punct de vedere juridic pentru a accelera procesul prin care Comisia este autorizată să demareze operațiunile de împrumut pentru finanțarea instrumentului european de redresare. Prezenta
  decizie ar trebui să intre în vigoare numai după ce a fost aprobată de toate statele membre, în conformitate cu normele constituționale ale acestora, respectându-se astfel pe deplin suveranitatea națională
  , inclusiv în chestiunea noilor categorii de resurse proprii
  . Consiliul European din 17-21 iulie 2020 a luat act de intenția statelor membre de a proceda la aprobarea prezentei decizii cât mai curând posibil. Având în vedere necesitatea de a permite de urgență împrumuturi în vederea finanțării măsurilor care abordează consecințele crizei provocate de pandemia de COVID-19, prezenta decizie ar trebui să intre în vigoare în prima zi a primei luni de la primirea ultimei notificări privind finalizarea procedurilor de adoptare a prezentei decizii.

Amendamentul 19

Proiect de decizie

Articolul 2 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera c

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | aplicarea
  unei cote
  de
  apel uniforme greutății deșeurilor de ambalaje din plastic generate în fiecare stat membru și care nu sunt reciclate. Cota
  de apel
  este de 0,80
  EUR pe kilogram
  . Se aplică o reducere anuală forfetară pentru anumite state membre, conform definiției de la al patrulea paragraf
  ; |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(c)

aplicarea
  unei cote
  de
  apel uniforme greutății deșeurilor de ambalaje din plastic generate în fiecare stat membru și care nu sunt reciclate. Cota
  de apel
  este de 0,80
  EUR pe kilogram
  . Se aplică o reducere anuală forfetară pentru anumite state membre, conform definiției de la al patrulea paragraf
  ;

| (c) | aplicarea, de
  la 1 ianuarie 2021, a unui coeficient uniform de apel la masa deșeurilor de ambalaje din plastic nereciclate; coeficientul
  de apel
  efectiv nu depășește 2,00
   EUR pe kilogram; |
| --- | --- |

(c)

aplicarea, de
  la 1 ianuarie 2021, a unui coeficient uniform de apel la masa deșeurilor de ambalaje din plastic nereciclate; coeficientul
  de apel
  efectiv nu depășește 2,00
   EUR pe kilogram;

Amendamentul 20

Proiect de decizie

Articolul 2 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera c a (nouă)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | aplicarea, de la 1 ianuarie 2021, a unui coeficient uniform de apel la suma reprezentând veniturile generate de cotele care urmează să fie scoase la licitație, prevăzute la articolul 10 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2003/87/CE, și valoarea de piață a alocărilor tranzitorii cu titlu gratuit pentru modernizarea sectorului energetic, conform articolului 10c alineatul (3) din directiva menționată; coeficientul de apel efectiv nu depășește 50 %; toate veniturile marginale generate de o eventuală înglobare de noi sectoare și regiuni în domeniul de aplicare a sistemului de comercializare a certificatelor de emisii după 1 ianuarie 2021; |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(ca)

aplicarea, de la 1 ianuarie 2021, a unui coeficient uniform de apel la suma reprezentând veniturile generate de cotele care urmează să fie scoase la licitație, prevăzute la articolul 10 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2003/87/CE, și valoarea de piață a alocărilor tranzitorii cu titlu gratuit pentru modernizarea sectorului energetic, conform articolului 10c alineatul (3) din directiva menționată; coeficientul de apel efectiv nu depășește 50 %; toate veniturile marginale generate de o eventuală înglobare de noi sectoare și regiuni în domeniul de aplicare a sistemului de comercializare a certificatelor de emisii după 1 ianuarie 2021;

Amendamentul 21

Proiect de decizie

Articolul 2 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera c b (nouă)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cb) | veniturile generate prin mecanismul de ajustare la frontieră a emisiilor de CO2 potrivit propunerii Comisiei [.../...] până la 1 ianuarie 2023; |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(cb)

veniturile generate prin mecanismul de ajustare la frontieră a emisiilor de CO2 potrivit propunerii Comisiei [.../...] până la 1 ianuarie 2023;

Amendamentul 22

Proiect de decizie

Articolul 2 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera c c (nouă)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cc) | veniturile colectate din impozitarea serviciilor digitale, în așteptarea adoptării și a punerii în aplicare a Directivei Consiliului privind un sistem comun de impozitare a serviciilor digitale pentru veniturile rezultate din furnizarea anumitor servicii digitale (COM(2018)0148) până la 1 ianuarie 2023; coeficientul de apel efectiv nu depășește 100 %; |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(cc)

veniturile colectate din impozitarea serviciilor digitale, în așteptarea adoptării și a punerii în aplicare a Directivei Consiliului privind un sistem comun de impozitare a serviciilor digitale pentru veniturile rezultate din furnizarea anumitor servicii digitale (COM(2018)0148) până la 1 ianuarie 2023; coeficientul de apel efectiv nu depășește 100 %;

Amendamentul 23

Proiect de decizie

Articolul 2 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera c d (nouă)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cd) | Aplicarea, de la 1 ianuarie 2026, a unui coeficient uniform de apel părții din profiturile impozabile atribuite fiecărui stat membru în temeiul normelor Uniunii privind baza consolidată comună de impozitare a societăților; coeficientul de apel efectiv nu depășește 6 %; |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(cd)

Aplicarea, de la 1 ianuarie 2026, a unui coeficient uniform de apel părții din profiturile impozabile atribuite fiecărui stat membru în temeiul normelor Uniunii privind baza consolidată comună de impozitare a societăților; coeficientul de apel efectiv nu depășește 6 %;

Amendamentul 24

Proiect de decizie

Articolul 2 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera c e (nouă)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ce) | aplicarea, de la 1 ianuarie 2024, a unei taxe pe tranzacțiile financiare care urmează a fi percepută în temeiul Directivei (UE) nr. [.../...] a Consiliului, la ratele de apel aplicabile, sub forma unei cote care nu depășește ratele minime stabilite în directiva respectivă; dacă Directiva privind taxa pe tranzacțiile financiare este introdusă temporar în cadrul cooperării consolidate, această resursă proprie nu vizează statele membre care nu participă la cooperarea consolidată; |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

(ce)

aplicarea, de la 1 ianuarie 2024, a unei taxe pe tranzacțiile financiare care urmează a fi percepută în temeiul Directivei (UE) nr. [.../...] a Consiliului, la ratele de apel aplicabile, sub forma unei cote care nu depășește ratele minime stabilite în directiva respectivă; dacă Directiva privind taxa pe tranzacțiile financiare este introdusă temporar în cadrul cooperării consolidate, această resursă proprie nu vizează statele membre care nu participă la cooperarea consolidată;

Amendamentul 25

Proiect de decizie

Articolul 2 – alineatul 2

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   
  Pentru perioada 2021-2027, Austria beneficiază de o reducere brută a contribuției sale anuale bazate pe VNB în valoare de 565 de milioane EUR, Danemarca beneficiază de o reducere brută a contribuției sale anuale bazate pe VNB în valoare de 377 de milioane EUR, Germania beneficiază de o reducere brută a contribuției sale anuale bazate pe VNB în valoare de 3 671 de milioane EUR, Țările de Jos beneficiază de o reducere brută a contribuției lor anuale bazate pe VNB în valoare de 1 921 de milioane EUR, iar Suedia beneficiază de o reducere brută a contribuției sale anuale bazate pe VNB în valoare de 1 069 de milioane EUR. Sumele menționate se calculează în funcție de prețurile anului 2020 și se ajustează la prețuri curente prin aplicarea celui mai recent deflator al produsului intern brut pentru Uniune, exprimat în euro, astfel cum este furnizat de Comisie, care este disponibil la întocmirea proiectului de buget. Reducerile brute menționate sunt finanțate de toate statele membre. | 2.   
  Niciun stat membru nu beneficiază de niciun rabat și nicio corecție. |

Proiectul Consiliului

Amendamentul

2.   
  Pentru perioada 2021-2027, Austria beneficiază de o reducere brută a contribuției sale anuale bazate pe VNB în valoare de 565 de milioane EUR, Danemarca beneficiază de o reducere brută a contribuției sale anuale bazate pe VNB în valoare de 377 de milioane EUR, Germania beneficiază de o reducere brută a contribuției sale anuale bazate pe VNB în valoare de 3 671 de milioane EUR, Țările de Jos beneficiază de o reducere brută a contribuției lor anuale bazate pe VNB în valoare de 1 921 de milioane EUR, iar Suedia beneficiază de o reducere brută a contribuției sale anuale bazate pe VNB în valoare de 1 069 de milioane EUR. Sumele menționate se calculează în funcție de prețurile anului 2020 și se ajustează la prețuri curente prin aplicarea celui mai recent deflator al produsului intern brut pentru Uniune, exprimat în euro, astfel cum este furnizat de Comisie, care este disponibil la întocmirea proiectului de buget. Reducerile brute menționate sunt finanțate de toate statele membre.

2.   
  Niciun stat membru nu beneficiază de niciun rabat și nicio corecție.

Amendamentul 26

Amendamentul 26

Proiect de decizie

Proiect de decizie

Articolul 2 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 2 – alineatul 2 a (nou)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Parlamentul European și Consiliul, în strânsă cooperare cu Comisia, stabilesc modalitățile detaliate și alte dispoziții necesare pentru aplicarea unui calendar obligatoriu din punct de vedere juridic pentru introducerea de noi resurse proprii printr-un acord interinstituțional până la 1 ianuarie 2021. Veniturile din aceste noi resurse proprii sunt suficiente pentru a acoperi cel puțin rambursarea costurilor cu împrumuturile legate de capacitatea de împrumut stabilită la articolul 3b. Noile resurse proprii ar trebui să garanteze, de asemenea, nivelul adecvat de finanțare a cheltuielilor Uniunii în CFM, micșorând, în același timp, ponderea contribuțiilor bazate pe VNB.




  Comisia prezintă propuneri legislative adecvate în acest sens.




  Revizuirea intermediară a CFM 2021-2027 se utilizează, printre altele, pentru a adapta legislația și, dacă este necesar, a adopta acte legislative noi în vederea atingerii obiectivelor prevăzute la prezentul alineat. |

Proiectul Consiliului

Proiectul Consiliului

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Parlamentul European și Consiliul, în strânsă cooperare cu Comisia, stabilesc modalitățile detaliate și alte dispoziții necesare pentru aplicarea unui calendar obligatoriu din punct de vedere juridic pentru introducerea de noi resurse proprii printr-un acord interinstituțional până la 1 ianuarie 2021. Veniturile din aceste noi resurse proprii sunt suficiente pentru a acoperi cel puțin rambursarea costurilor cu împrumuturile legate de capacitatea de împrumut stabilită la articolul 3b. Noile resurse proprii ar trebui să garanteze, de asemenea, nivelul adecvat de finanțare a cheltuielilor Uniunii în CFM, micșorând, în același timp, ponderea contribuțiilor bazate pe VNB.

Comisia prezintă propuneri legislative adecvate în acest sens.

Revizuirea intermediară a CFM 2021-2027 se utilizează, printre altele, pentru a adapta legislația și, dacă este necesar, a adopta acte legislative noi în vederea atingerii obiectivelor prevăzute la prezentul alineat.

Amendamentul 27

Amendamentul 27

Proiectul de decizie

Proiectul de decizie

Articolul 3 – alineatul 1

Articolul 3 – alineatul 1

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   
  Cuantumul total al
  resurselor proprii alocate Uniunii pentru a acoperi creditele anuale de plată nu depășește
  1,40
  % din
  suma VNB-urilor
  tuturor statelor membre. | 1.   
  Valoarea totală a
  resurselor proprii alocate Uniunii pentru a acoperi creditele anuale de plată nu depășește
  1,50
   % din
  totalul veniturilor naționale brute ale
  tuturor statelor membre. |

Proiectul Consiliului

Proiectul Consiliului

Amendamentul

Amendamentul

1.   
  Cuantumul total al
  resurselor proprii alocate Uniunii pentru a acoperi creditele anuale de plată nu depășește
  1,40
  % din
  suma VNB-urilor
  tuturor statelor membre.

1.   
  Valoarea totală a
  resurselor proprii alocate Uniunii pentru a acoperi creditele anuale de plată nu depășește
  1,50
   % din
  totalul veniturilor naționale brute ale
  tuturor statelor membre.

Amendamentul 28

Amendamentul 28

Proiect de decizie

Proiect de decizie

Articolul 3 – alineatul 2

Articolul 3 – alineatul 2

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.
     
  Valoarea anuală totală a creditelor pentru angajamente înscrisă în bugetul Uniunii nu depășește 1,46  % din totalul VNB-urilor tuturor statelor membre. | eliminat |

Proiectul Consiliului

Proiectul Consiliului

Amendamentul

Amendamentul

2.
     
  Valoarea anuală totală a creditelor pentru angajamente înscrisă în bugetul Uniunii nu depășește 1,46  % din totalul VNB-urilor tuturor statelor membre.

eliminat

eliminat

Amendamentul 29

Amendamentul 29

Proiect de decizie

Proiect de decizie

Articolul 3 – alineatul 3

Articolul 3 – alineatul 3

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.
     
  Se menține un raport sistematic între creditele pentru angajamente și creditele pentru plăți, pentru a garanta compatibilitatea dintre acestea și pentru a permite respectarea în anii următori a plafonului prevăzut la alineatul (1). | eliminat |

Proiectul Consiliului

Proiectul Consiliului

Amendamentul

Amendamentul

3.
     
  Se menține un raport sistematic între creditele pentru angajamente și creditele pentru plăți, pentru a garanta compatibilitatea dintre acestea și pentru a permite respectarea în anii următori a plafonului prevăzut la alineatul (1).

eliminat

eliminat

Amendamentul 30

Amendamentul 30

Proiect de decizie

Proiect de decizie

Articolul 3 – alineatul 4

Articolul 3 – alineatul 4

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.
     
  În cazul în care modificările la Regulamentul (UE) nr. 549/2013 determină schimbări semnificative ale nivelului VNB-ului, Comisia recalculează, pe baza următoarei formule, plafoanele stabilite la alineatele (1) și (2) astfel cum sunt majorate temporar conform prevederilor articolului 3c: | eliminat |
| VNBt-2 + VNBt-1 + VNBt SEC curent




  x% (y %) *_________________




  VNBt-2 + VNBt-1 + VNBt SEC modificat | |
| În această formulă, „t” este ultimul an complet pentru care sunt disponibile datele definite în Regulamentul (UE) 2019/516

   (5)

  , „x” se referă la plafonul resurselor proprii pentru creditele de plată, iar „y” la plafonul resurselor proprii pentru creditele de angajament. | |
| În această formulă, „SEC” înseamnă Sistemul European de conturi naționale și regionale din Uniune. | |

Proiectul Consiliului

Proiectul Consiliului

Amendamentul

Amendamentul

4.
     
  În cazul în care modificările la Regulamentul (UE) nr. 549/2013 determină schimbări semnificative ale nivelului VNB-ului, Comisia recalculează, pe baza următoarei formule, plafoanele stabilite la alineatele (1) și (2) astfel cum sunt majorate temporar conform prevederilor articolului 3c:

eliminat

eliminat

VNBt-2 + VNBt-1 + VNBt SEC curent

VNBt-2 + VNBt-1 + VNBt SEC curent

x% (y %) *_________________

x% (y %) *_________________

VNBt-2 + VNBt-1 + VNBt SEC modificat

VNBt-2 + VNBt-1 + VNBt SEC modificat

În această formulă, „t” este ultimul an complet pentru care sunt disponibile datele definite în Regulamentul (UE) 2019/516

   (5)

  , „x” se referă la plafonul resurselor proprii pentru creditele de plată, iar „y” la plafonul resurselor proprii pentru creditele de angajament.

În această formulă, „t” este ultimul an complet pentru care sunt disponibile datele definite în Regulamentul (UE) 2019/516

5

, „x” se referă la plafonul resurselor proprii pentru creditele de plată, iar „y” la plafonul resurselor proprii pentru creditele de angajament.

În această formulă, „SEC” înseamnă Sistemul European de conturi naționale și regionale din Uniune.

În această formulă, „SEC” înseamnă Sistemul European de conturi naționale și regionale din Uniune.

Amendamentul 31

Amendamentul 31

Proiect de decizie

Proiect de decizie

Articolul 3 b – alineatul 2 – paragraful 1

Articolul 3 b – alineatul 2 – paragraful 1

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| Rambursarea principalului fondurilor utilizate pentru cheltuieli,
  astfel cum sunt
  menționate la alineatul (1) litera (b), și a dobânzii aferente datorate este suportată
  de
  la bugetul general al Uniunii. Angajamentele bugetare pot fi
  repartizate
  în tranșe anuale de-a lungul
  unei perioade de
  mai
  mulți
  ani, în conformitate cu articolul 112 alineatul (2) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046
  al Parlamentului European și al Consiliului6


   (6). | Rambursarea principalului fondurilor utilizate pentru cheltuieli, menționate la alineatul (1) litera (b), și a dobânzii aferente datorate este suportată
  din veniturile provenite din noile resurse proprii introduse în
  bugetul general al Uniunii. Angajamentele bugetare pot fi
  defalcate
  în tranșe anuale de-a lungul mai
  multor
  ani, în conformitate cu articolul 112 alineatul (2) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046. |

Proiectul Consiliului

Proiectul Consiliului

Amendamentul

Amendamentul

Rambursarea principalului fondurilor utilizate pentru cheltuieli,
  astfel cum sunt
  menționate la alineatul (1) litera (b), și a dobânzii aferente datorate este suportată
  de
  la bugetul general al Uniunii. Angajamentele bugetare pot fi
  repartizate
  în tranșe anuale de-a lungul
  unei perioade de
  mai
  mulți
  ani, în conformitate cu articolul 112 alineatul (2) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046
  al Parlamentului European și al Consiliului6


   (6).

astfel cum sunt

de

repartizate

unei perioade de

mulți

al Parlamentului European și al Consiliului6

6

Rambursarea principalului fondurilor utilizate pentru cheltuieli, menționate la alineatul (1) litera (b), și a dobânzii aferente datorate este suportată
  din veniturile provenite din noile resurse proprii introduse în
  bugetul general al Uniunii. Angajamentele bugetare pot fi
  defalcate
  în tranșe anuale de-a lungul mai
  multor
  ani, în conformitate cu articolul 112 alineatul (2) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046.

din veniturile provenite din noile resurse proprii introduse în

defalcate

multor

Amendamentul 32

Amendamentul 32

Proiect de decizie

Proiect de decizie

Articolul 5

Articolul 5

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 5 | eliminat |
| Reportarea excedentului | |
| Orice excedent de venit al Uniunii față de totalul cheltuielilor efective de pe parcursul unui exercițiu financiar se reportează în exercițiul financiar următor. | |

Proiectul Consiliului

Proiectul Consiliului

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 5

Articolul 5

eliminat

eliminat

Reportarea excedentului

Reportarea excedentului

Orice excedent de venit al Uniunii față de totalul cheltuielilor efective de pe parcursul unui exercițiu financiar se reportează în exercițiul financiar următor.

Orice excedent de venit al Uniunii față de totalul cheltuielilor efective de pe parcursul unui exercițiu financiar se reportează în exercițiul financiar următor.

Amendamentul 33

Amendamentul 33

Proiect de decizie

Proiect de decizie

Articolul 6 – alineatul 2

Articolul 6 – alineatul 2

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Statele membre rețin
  25
  % din sumele menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (a)
  , sub formă de costuri
  de colectare. | 2.   Statele membre rețin
  10
   % din sumele menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (a)
  drept compensare pentru costurile
  de colectare. |

Proiectul Consiliului

Proiectul Consiliului

Amendamentul

Amendamentul

2.   Statele membre rețin
  25
  % din sumele menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (a)
  , sub formă de costuri
  de colectare.

2.   Statele membre rețin
  10
   % din sumele menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (a)
  drept compensare pentru costurile
  de colectare.

Amendamentul 34

Amendamentul 34

Proiect de decizie

Proiect de decizie

Articolul 7 – alineatul 1 – litera b a (nouă)

Articolul 7 – alineatul 1 – litera b a (nouă)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | execuția bugetară a veniturilor provenind din amenzi pentru încălcări ale normelor de concurență și alte încălcări; |

Proiectul Consiliului

Proiectul Consiliului

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

execuția bugetară a veniturilor provenind din amenzi pentru încălcări ale normelor de concurență și alte încălcări;

execuția bugetară a veniturilor provenind din amenzi pentru încălcări ale normelor de concurență și alte încălcări;

Amendamentul 35

Amendamentul 35

Proiect de decizie

Proiect de decizie

Articolul 7 – alineatul 1 – litera b b (nouă)

Articolul 7 – alineatul 1 – litera b b (nouă)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bb) | normele de stabilire a cuantumurilor resurselor proprii menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (a)-(ce)care trebuie puse la dispoziție, inclusiv coeficienții de apel aplicabili resurselor respective, în limitele stabilite la alineatele respective, precum și calcularea coeficientului aplicabil resursei proprii bazate pe venitul național brut; |

Proiectul Consiliului

Proiectul Consiliului

Amendamentul

Amendamentul

(bb)

(bb)

normele de stabilire a cuantumurilor resurselor proprii menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (a)-(ce)care trebuie puse la dispoziție, inclusiv coeficienții de apel aplicabili resurselor respective, în limitele stabilite la alineatele respective, precum și calcularea coeficientului aplicabil resursei proprii bazate pe venitul național brut;

normele de stabilire a cuantumurilor resurselor proprii menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (a)-(ce)care trebuie puse la dispoziție, inclusiv coeficienții de apel aplicabili resurselor respective, în limitele stabilite la alineatele respective, precum și calcularea coeficientului aplicabil resursei proprii bazate pe venitul național brut;

Amendamentul 36

Amendamentul 36

Proiect de decizie

Proiect de decizie

Articolul 7 – alineatul 1 – litera b c (nouă)

Articolul 7 – alineatul 1 – litera b c (nouă)

| Proiectul Consiliului | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bc) | venitul național brut de referință, dispozițiile privind ajustarea venitului național brut și dispozițiile privind recalcularea plafoanelor pentru plăți și angajamente în cazul unor modificări semnificative ale venitului național brut, în sensul aplicării articolului 2 alineatul (1); |

Proiectul Consiliului

Proiectul Consiliului

Amendamentul

Amendamentul

(bc)

(bc)

venitul național brut de referință, dispozițiile privind ajustarea venitului național brut și dispozițiile privind recalcularea plafoanelor pentru plăți și angajamente în cazul unor modificări semnificative ale venitului național brut, în sensul aplicării articolului 2 alineatul (1);

venitul național brut de referință, dispozițiile privind ajustarea venitului național brut și dispozițiile privind recalcularea plafoanelor pentru plăți și angajamente în cazul unor modificări semnificative ale venitului național brut, în sensul aplicării articolului 2 alineatul (1);

---

(1)  JO C 162, 10.5.2019, p. 51.

1

(2)  JO C 162, 10.5.2019, p. 71.

2

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0226.

3

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0449.

4

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0032.

5

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0124.

6

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0206.

7

(1a)  
  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

1a

Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

(5)  
  Regulamentul (UE) 2019/516 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 privind armonizarea venitului național brut la prețurile pieței și de abrogare a Directivei 89/130/CEE, Euratom a Consiliului și a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1287/2003 al Consiliului (Regulamentul VNB) (JO L 91, 29.3.2019, p. 19).

5

Regulamentul (UE) 2019/516 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 privind armonizarea venitului național brut la prețurile pieței și de abrogare a Directivei 89/130/CEE, Euratom a Consiliului și a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1287/2003 al Consiliului (Regulamentul VNB) (JO L 91, 29.3.2019, p. 19).

(6)  

  6 Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

6

6

---

Joi, 17 septembrie 2020

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/275 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/275

---

P9_TA(2020)0222

Omologarea de tip a autovehiculelor (Emisiile generate în condiții reale de conducere) ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 septembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (COM(2019)0208 – C9-0009/2019 – 2019/0101(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2021/C 385/31)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Regulamentul (CE) nr. 715/2007 prevede că vehiculele ușoare noi trebuie să respecte anumite limite de emisii (standardele Euro 5 și Euro 6) și stabilește cerințe suplimentare privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor. Dispozițiile tehnice specifice necesare pentru punerea în aplicare a regulamentului
  respectiv
  au fost stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 692/2008 (4) al Comisiei și, ulterior, prin Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei (5). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Regulamentul (CE) nr. 715/2007 prevede că vehiculele ușoare noi trebuie să respecte anumite limite de emisii (standardele Euro 5 și Euro 6) și stabilește cerințe suplimentare privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor. Dispozițiile tehnice specifice necesare pentru punerea în aplicare a regulamentului
  respectiv
  au fost stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 692/2008 (4) al Comisiei și, ulterior, prin Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei (5).

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 715/2007 prevede că vehiculele ușoare noi trebuie să respecte anumite limite de emisii (standardele Euro 5 și Euro 6) și stabilește cerințe suplimentare privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor
  , astfel cum au fost modificate și consolidate ulterior prin Regulamentul (UE) 2018/858

   (3a)

  , care se aplică de la 1 septembrie 2020
  . Dispozițiile tehnice specifice necesare pentru punerea în aplicare a regulamentului
  (CE) 715/2007
  au fost stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 692/2008 (4) al Comisiei și, ulterior, prin Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei (5). |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 715/2007 prevede că vehiculele ușoare noi trebuie să respecte anumite limite de emisii (standardele Euro 5 și Euro 6) și stabilește cerințe suplimentare privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor
  , astfel cum au fost modificate și consolidate ulterior prin Regulamentul (UE) 2018/858

   (3a)

  , care se aplică de la 1 septembrie 2020
  . Dispozițiile tehnice specifice necesare pentru punerea în aplicare a regulamentului
  (CE) 715/2007
  au fost stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 692/2008 (4) al Comisiei și, ulterior, prin Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei (5).

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Cerințele privind omologarea de tip legate de emisiile autovehiculelor au devenit treptat și semnificativ mai restrictive prin introducerea și revizuirea ulterioară a standardelor Euro. În timp ce, în general, vehiculele au furnizat reduceri substanțiale ale emisiilor în gama de poluanți reglementați, acest lucru nu a fost valabil pentru emisiile de NOx ale motoarelor diesel sau pentru particulele emise de motoarele pe benzină cu injecție directă, instalate în special în vehiculele utilitare ușoare. Prin urmare, este necesar a se întreprinde măsuri pentru
  corectarea acestei situații
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Cerințele privind omologarea de tip legate de emisiile autovehiculelor au devenit treptat și semnificativ mai restrictive prin introducerea și revizuirea ulterioară a standardelor Euro. În timp ce, în general, vehiculele au furnizat reduceri substanțiale ale emisiilor în gama de poluanți reglementați, acest lucru nu a fost valabil pentru emisiile de NOx ale motoarelor diesel sau pentru particulele emise de motoarele pe benzină cu injecție directă, instalate în special în vehiculele utilitare ușoare. Prin urmare, este necesar a se întreprinde măsuri pentru
  corectarea acestei situații
  .

| (3) | Cerințele privind omologarea de tip legate de emisiile autovehiculelor au devenit treptat și semnificativ mai restrictive prin introducerea și revizuirea ulterioară a standardelor Euro. În timp ce, în general, vehiculele au furnizat reduceri substanțiale ale emisiilor în gama de poluanți reglementați, acest lucru nu a fost valabil pentru emisiile de NOx ale motoarelor diesel sau pentru particulele emise de motoarele pe benzină cu injecție directă, instalate în special în vehiculele utilitare ușoare. Prin urmare, este necesar a se întreprinde măsuri pentru
  a corecta această situație
  . |
| --- | --- |

(3)

Cerințele privind omologarea de tip legate de emisiile autovehiculelor au devenit treptat și semnificativ mai restrictive prin introducerea și revizuirea ulterioară a standardelor Euro. În timp ce, în general, vehiculele au furnizat reduceri substanțiale ale emisiilor în gama de poluanți reglementați, acest lucru nu a fost valabil pentru emisiile de NOx ale motoarelor diesel sau pentru particulele emise de motoarele pe benzină cu injecție directă, instalate în special în vehiculele utilitare ușoare. Prin urmare, este necesar a se întreprinde măsuri pentru
  a corecta această situație
  .

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | Raportul din 2019 privind calitatea aerului

   (1a)

  , publicat de Agenția Europeană de Mediu (AEM), a estimat că în 2016 expunerea pe termen lung la poluarea atmosferică a provocat peste 506 000 de decese premature în UE-28. Raportul a confirmat, de asemenea, că transportul rutier a continuat să fie principala sursă de emisii de NOx în UE-28 în 2017, reprezentând aproximativ 40 % din totalul emisiilor de NOx ale UE, și că aproximativ 80 % din emisiile totale de NOx generate de transportul rutier sunt generate de vehiculele cu motoare diesel; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

Raportul din 2019 privind calitatea aerului

   (1a)

  , publicat de Agenția Europeană de Mediu (AEM), a estimat că în 2016 expunerea pe termen lung la poluarea atmosferică a provocat peste 506 000 de decese premature în UE-28. Raportul a confirmat, de asemenea, că transportul rutier a continuat să fie principala sursă de emisii de NOx în UE-28 în 2017, reprezentând aproximativ 40 % din totalul emisiilor de NOx ale UE, și că aproximativ 80 % din emisiile totale de NOx generate de transportul rutier sunt generate de vehiculele cu motoare diesel;

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3b) | Accesul operatorilor independenți la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor este esențial pentru restabilirea încrederii consumatorilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3b)

Accesul operatorilor independenți la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor este esențial pentru restabilirea încrederii consumatorilor.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 3 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3c) | Încălcările recente ale cadrului juridic existent de către producători, inclusiv încălcarea obligațiilor legale ce le revin în temeiul Regulamentului (CE) nr. 715/2007, au demonstrat deficiențele mecanismelor de control și de punere în aplicare. Consumatorii au rămas fără o compensație satisfăcătoare, deoarece, chiar și atunci când au fost acordate compensații, deseori vehiculele nu au fost aduse în conformitate cu standardele Euro 5 și Euro 6. Întrucât interdicțiile tot mai frecvente ale vehiculelor pe bază de motorină impuse în orașele europene afectează viața de zi cu zi a cetățenilor, măsurile compensatorii adecvate ar consta în dotarea vehiculelor neconforme cu tehnologii adaptate de tratare a gazelor de eșapament („hardware change”) sau, în cazul în care consumatorul dorește să schimbe un vehicul achiziționat cu un model mai ecologic, oferirea de prime de conversie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3c)

Încălcările recente ale cadrului juridic existent de către producători, inclusiv încălcarea obligațiilor legale ce le revin în temeiul Regulamentului (CE) nr. 715/2007, au demonstrat deficiențele mecanismelor de control și de punere în aplicare. Consumatorii au rămas fără o compensație satisfăcătoare, deoarece, chiar și atunci când au fost acordate compensații, deseori vehiculele nu au fost aduse în conformitate cu standardele Euro 5 și Euro 6. Întrucât interdicțiile tot mai frecvente ale vehiculelor pe bază de motorină impuse în orașele europene afectează viața de zi cu zi a cetățenilor, măsurile compensatorii adecvate ar consta în dotarea vehiculelor neconforme cu tehnologii adaptate de tratare a gazelor de eșapament („hardware change”) sau, în cazul în care consumatorul dorește să schimbe un vehicul achiziționat cu un model mai ecologic, oferirea de prime de conversie.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Ca urmare, Comisia a elaborat o nouă metodologie pentru încercarea emisiilor vehiculelor în condiții reale de conducere, numită procedura de încercare a emisiilor generate în condiții reale de conducere (RDE). Procedura de încercare RDE a fost introdusă prin Regulamentele (UE) 2016/427 (6) și (UE) 2016/646 (7) ale Comisiei, ulterior preluate în Regulamentul (UE) 2017/1151 și îmbunătățite în continuare prin
  Regulamentul
  (UE) 2017/1154 (8)

  al
  Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Ca urmare, Comisia a elaborat o nouă metodologie pentru încercarea emisiilor vehiculelor în condiții reale de conducere, numită procedura de încercare a emisiilor generate în condiții reale de conducere (RDE). Procedura de încercare RDE a fost introdusă prin Regulamentele (UE) 2016/427 (6) și (UE) 2016/646 (7) ale Comisiei, ulterior preluate în Regulamentul (UE) 2017/1151 și îmbunătățite în continuare prin
  Regulamentul
  (UE) 2017/1154 (8)

  al
  Comisiei.

| (5) | Ca urmare, Comisia a elaborat o nouă metodologie pentru încercarea emisiilor vehiculelor în condiții reale de conducere, numită procedura de încercare a emisiilor generate în condiții reale de conducere (RDE). Procedura de încercare RDE a fost introdusă prin Regulamentele (UE) 2016/427 (6) și (UE) 2016/646 (7) ale Comisiei, ulterior preluate în Regulamentul (UE) 2017/1151 și îmbunătățite în continuare prin
  Regulamentele
  (UE) 2017/1154 (8)

  și (UE) 2018/1832 (8a) ale
  Comisiei. |
| --- | --- |

(5)

Ca urmare, Comisia a elaborat o nouă metodologie pentru încercarea emisiilor vehiculelor în condiții reale de conducere, numită procedura de încercare a emisiilor generate în condiții reale de conducere (RDE). Procedura de încercare RDE a fost introdusă prin Regulamentele (UE) 2016/427 (6) și (UE) 2016/646 (7) ale Comisiei, ulterior preluate în Regulamentul (UE) 2017/1151 și îmbunătățite în continuare prin
  Regulamentele
  (UE) 2017/1154 (8)

  și (UE) 2018/1832 (8a) ale
  Comisiei.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Regulamentul (UE) 2016/646 (9) a introdus datele de aplicare a procedurii de încercare referitoare la RDE, precum și criteriile de conformitate pentru RDE. În acest scop, factorii de conformitate specifici poluării au fost
  utilizați
  pentru a se ține seama de incertitudinile tehnice și statistice ale măsurătorilor efectuate prin intermediul sistemelor portabile de măsurare a emisiilor (PEMS). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Regulamentul (UE) 2016/646 (9) a introdus datele de aplicare a procedurii de încercare referitoare la RDE, precum și criteriile de conformitate pentru RDE. În acest scop, factorii de conformitate specifici poluării au fost
  utilizați
  pentru a se ține seama de incertitudinile tehnice și statistice ale măsurătorilor efectuate prin intermediul sistemelor portabile de măsurare a emisiilor (PEMS).

| (6) | Regulamentul (UE) 2016/646 (9) a introdus datele de aplicare a procedurii de încercare referitoare la RDE, precum și criteriile de conformitate pentru RDE.
  Introducerea datelor de aplicare pentru vehiculele de călători și vehiculele utilitare ușoare a fost aleasă în ordine anuală pentru a garanta planificarea la timp pentru producătorii fiecărui grup de vehicule.
  În acest scop, factorii de conformitate specifici poluării au fost
  introduși
  pentru a se ține seama de incertitudinile tehnice și statistice ale măsurătorilor efectuate prin intermediul sistemelor portabile de măsurare a emisiilor (PEMS). |
| --- | --- |

(6)

Regulamentul (UE) 2016/646 (9) a introdus datele de aplicare a procedurii de încercare referitoare la RDE, precum și criteriile de conformitate pentru RDE.
  Introducerea datelor de aplicare pentru vehiculele de călători și vehiculele utilitare ușoare a fost aleasă în ordine anuală pentru a garanta planificarea la timp pentru producătorii fiecărui grup de vehicule.
  În acest scop, factorii de conformitate specifici poluării au fost
  introduși
  pentru a se ține seama de incertitudinile tehnice și statistice ale măsurătorilor efectuate prin intermediul sistemelor portabile de măsurare a emisiilor (PEMS).

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | În conformitate cu raportul AEM din 2016, diferența dintre emisiile reale și cele de laborator a fost cauzată în principal de trei factori: o procedură de testare care nu mai este de actualitate, mecanisme de flexibilitate în procedura actuală și factori specifici condițiilor reale de conducere care sunt dependenți de conducătorul auto. Este necesar un studiu pentru a stabili marja care se datorează stilului de conducere și temperaturii exterioare. Ar trebui să se facă o distincție clară între FC, marja de eroare legată de dispozitiv și marja de eroare a factorului specific condițiilor reale de conducere, care este dependentă de conducătorul auto și de temperatură. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)

În conformitate cu raportul AEM din 2016, diferența dintre emisiile reale și cele de laborator a fost cauzată în principal de trei factori: o procedură de testare care nu mai este de actualitate, mecanisme de flexibilitate în procedura actuală și factori specifici condițiilor reale de conducere care sunt dependenți de conducătorul auto. Este necesar un studiu pentru a stabili marja care se datorează stilului de conducere și temperaturii exterioare. Ar trebui să se facă o distincție clară între FC, marja de eroare legată de dispozitiv și marja de eroare a factorului specific condițiilor reale de conducere, care este dependentă de conducătorul auto și de temperatură.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | La 13 decembrie 2018, Tribunalul a pronunțat hotărârea în cauzele conexate T-339/16, T-352/16 și T-391/1622 privind o acțiune în anulare a Regulamentului (UE) 2016/646. Tribunalul a anulat partea din Regulamentul (UE) 2016/646 care
  a stabilit
  factorii de conformitate utilizați pentru a evalua conformitatea rezultatelor încercării RDE cu limitele de emisii stabilite în Regulamentul (CE) nr. 715/2007. Curtea a constatat că numai legiuitorul putea introduce factorii de conformitate respectivi, deoarece aceștia se refereau la un element esențial al Regulamentului (CE) nr. 715/2007. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

La 13 decembrie 2018, Tribunalul a pronunțat hotărârea în cauzele conexate T-339/16, T-352/16 și T-391/1622 privind o acțiune în anulare a Regulamentului (UE) 2016/646. Tribunalul a anulat partea din Regulamentul (UE) 2016/646 care
  a stabilit
  factorii de conformitate utilizați pentru a evalua conformitatea rezultatelor încercării RDE cu limitele de emisii stabilite în Regulamentul (CE) nr. 715/2007. Curtea a constatat că numai legiuitorul putea introduce factorii de conformitate respectivi, deoarece aceștia se refereau la un element esențial al Regulamentului (CE) nr. 715/2007.

| (7) | La 13 decembrie 2018, Tribunalul a pronunțat hotărârea în cauzele conexate T-339/16, T-352/16 și T-391/1622 privind o acțiune în anulare a Regulamentului (UE) 2016/646. Tribunalul a anulat partea din Regulamentul (UE) 2016/646 care
  stabilise
  factorii de conformitate utilizați pentru a evalua conformitatea rezultatelor încercării RDE cu limitele de emisii stabilite în Regulamentul (CE) nr. 715/2007. Curtea a constatat că numai legiuitorul putea introduce factorii de conformitate respectivi, deoarece aceștia se refereau la un element esențial al Regulamentului (CE) nr. 715/2007
  și conduceau, „de facto, la modificarea limitelor de emisii de oxizi de azot stabilite pentru norma Euro 6, [...] în condițiile în care aceste limite trebuie să se aplice” încercărilor respective
  . |
| --- | --- |

(7)

La 13 decembrie 2018, Tribunalul a pronunțat hotărârea în cauzele conexate T-339/16, T-352/16 și T-391/1622 privind o acțiune în anulare a Regulamentului (UE) 2016/646. Tribunalul a anulat partea din Regulamentul (UE) 2016/646 care
  stabilise
  factorii de conformitate utilizați pentru a evalua conformitatea rezultatelor încercării RDE cu limitele de emisii stabilite în Regulamentul (CE) nr. 715/2007. Curtea a constatat că numai legiuitorul putea introduce factorii de conformitate respectivi, deoarece aceștia se refereau la un element esențial al Regulamentului (CE) nr. 715/2007
  și conduceau, „de facto, la modificarea limitelor de emisii de oxizi de azot stabilite pentru norma Euro 6, [...] în condițiile în care aceste limite trebuie să se aplice” încercărilor respective
  .

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Tribunalul
  nu a contestat justificarea tehnică a factorilor de conformitate
  .
  Prin urmare, și
  având în vedere că, în stadiul actual de dezvoltare tehnologică, există încă o discrepanță între emisiile măsurate în condiții reale de conducere și cele măsurate în laborator, este oportun să se introducă
  factorii
  de conformitate în Regulamentul (CE) nr. 715/2007. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Tribunalul
  nu a contestat justificarea tehnică a factorilor de conformitate
  .
  Prin urmare, și
  având în vedere că, în stadiul actual de dezvoltare tehnologică, există încă o discrepanță între emisiile măsurate în condiții reale de conducere și cele măsurate în laborator, este oportun să se introducă
  factorii
  de conformitate în Regulamentul (CE) nr. 715/2007.

| (8) | Tribunalul
  și-a exprimat îndoielile „în legătură cu temeinicia invocării de către Comisie
  a 
  posibilelor erori de natură statistică”, în special în ceea ce privește factorul de conformitate temporar de 2,1 , și a afirmat că „incertitudinile statistice sunt corectate asigurând reprezentativitatea eșantionului sau a încercării sau prin numărul de încercări efectuate”. În plus, în ceea ce privește marja de incertitudine tehnică introdusă, Tribunalul a afirmat că „este imposibil să se determine, în urma unei încercări RDE, dacă vehiculul supus încercării respectă limitele legale sau se apropie cel puțin de acestea”. Orice echipament de măsurare are o marjă de incertitudine tehnică, iar echipamentele PEMS, având în vedere variabilitatea mai mare a condițiilor în care sunt utilizate, s-au dovedit a avea o marjă relativ sporită în comparație cu echipamentele de laborator fixe, chiar dacă acest lucru poate însemna, de fapt, atât o supraestimare, cât și o subestimare a emisiilor.
  Având în vedere că, în stadiul actual de dezvoltare tehnologică, există încă o discrepanță între emisiile măsurate în condiții reale de conducere și cele măsurate în laborator, este oportun să se introducă
  cu titlu temporar factori
  de conformitate în Regulamentul (CE) nr. 715/2007. |
| --- | --- |

(8)

Tribunalul
  și-a exprimat îndoielile „în legătură cu temeinicia invocării de către Comisie
  a 
  posibilelor erori de natură statistică”, în special în ceea ce privește factorul de conformitate temporar de 2,1 , și a afirmat că „incertitudinile statistice sunt corectate asigurând reprezentativitatea eșantionului sau a încercării sau prin numărul de încercări efectuate”. În plus, în ceea ce privește marja de incertitudine tehnică introdusă, Tribunalul a afirmat că „este imposibil să se determine, în urma unei încercări RDE, dacă vehiculul supus încercării respectă limitele legale sau se apropie cel puțin de acestea”. Orice echipament de măsurare are o marjă de incertitudine tehnică, iar echipamentele PEMS, având în vedere variabilitatea mai mare a condițiilor în care sunt utilizate, s-au dovedit a avea o marjă relativ sporită în comparație cu echipamentele de laborator fixe, chiar dacă acest lucru poate însemna, de fapt, atât o supraestimare, cât și o subestimare a emisiilor.
  Având în vedere că, în stadiul actual de dezvoltare tehnologică, există încă o discrepanță între emisiile măsurate în condiții reale de conducere și cele măsurate în laborator, este oportun să se introducă
  cu titlu temporar factori
  de conformitate în Regulamentul (CE) nr. 715/2007.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Rezoluția Parlamentului European din 28 martie 2019 referitoare la evoluțiile recente ale scandalului Dieselgate a salutat hotărârea Tribunalului și a solicitat în mod explicit Comisiei să nu introducă niciun factor nou de conformitate pentru a se asigura că standardele EURO 6 nu sunt diluate mai mult și că sunt îndeplinite în condiții normale de utilizare, astfel cum s-a prevăzut inițial în Regulamentul (CE) nr. 715/2007. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Rezoluția Parlamentului European din 28 martie 2019 referitoare la evoluțiile recente ale scandalului Dieselgate a salutat hotărârea Tribunalului și a solicitat în mod explicit Comisiei să nu introducă niciun factor nou de conformitate pentru a se asigura că standardele EURO 6 nu sunt diluate mai mult și că sunt îndeplinite în condiții normale de utilizare, astfel cum s-a prevăzut inițial în Regulamentul (CE) nr. 715/2007.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Pentru a permite producătorilor să respecte limitele de emisii Euro 6 în contextul procedurii de încercare referitoare la RDE, criteriile de conformitate pentru RDE ar trebui să fie introduse în două etape. În cursul primei etape, la cererea producătorului, ar trebui să se aplice un factor de conformitate temporar, în timp ce, în a doua etapă, ar trebui să se utilizeze numai factorul de conformitate final. Comisia ar trebui să
  examineze factorii finali
  de conformitate în funcție de progresul tehnic. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Pentru a permite producătorilor să respecte limitele de emisii Euro 6 în contextul procedurii de încercare referitoare la RDE, criteriile de conformitate pentru RDE ar trebui să fie introduse în două etape. În cursul primei etape, la cererea producătorului, ar trebui să se aplice un factor de conformitate temporar, în timp ce, în a doua etapă, ar trebui să se utilizeze numai factorul de conformitate final. Comisia ar trebui să
  examineze factorii finali
  de conformitate în funcție de progresul tehnic.

| (9) | Pentru a permite producătorilor să respecte limitele de emisii Euro 6 în contextul procedurii de încercare referitoare la RDE, criteriile de conformitate pentru RDE ar trebui să fie introduse în două etape. În cursul primei etape, la cererea producătorului, ar trebui să se aplice un factor de conformitate temporar, în timp ce, în a doua etapă, ar trebui să se utilizeze numai factorul de conformitate final.
  Factorul de conformitate final ar trebui să se aplice pe durata unei perioade de tranziție și să includă o marjă care să exprime incertitudinea de măsurare suplimentară legată de introducerea PEMS.
  Comisia ar trebui să
  evalueze în mod neîntrerupt respectivul factor
  de conformitate în funcție de progresul tehnic
  și să îl ajusteze anual în sens descrescător pe baza dovezilor științifice, a îmbunătățirii preciziei procedurii de măsurare și a progresului tehnic al PEMS. Factorul de conformitate ar trebui redus treptat, iar aplicarea sa ar trebui să înceteze până la data de 30 septembrie 2022
  . |
| --- | --- |

(9)

Pentru a permite producătorilor să respecte limitele de emisii Euro 6 în contextul procedurii de încercare referitoare la RDE, criteriile de conformitate pentru RDE ar trebui să fie introduse în două etape. În cursul primei etape, la cererea producătorului, ar trebui să se aplice un factor de conformitate temporar, în timp ce, în a doua etapă, ar trebui să se utilizeze numai factorul de conformitate final.
  Factorul de conformitate final ar trebui să se aplice pe durata unei perioade de tranziție și să includă o marjă care să exprime incertitudinea de măsurare suplimentară legată de introducerea PEMS.
  Comisia ar trebui să
  evalueze în mod neîntrerupt respectivul factor
  de conformitate în funcție de progresul tehnic
  și să îl ajusteze anual în sens descrescător pe baza dovezilor științifice, a îmbunătățirii preciziei procedurii de măsurare și a progresului tehnic al PEMS. Factorul de conformitate ar trebui redus treptat, iar aplicarea sa ar trebui să înceteze până la data de 30 septembrie 2022
  .

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Comisia ar trebui să stabilească până cel târziu în iunie 2021 cerințe mai stricte în ceea ce privește echipamentele de măsurare PEMS care pot fi utilizate pentru încercările RDE. Standardele stabilite ar trebui, atunci când este posibil, să țină seama de orice elemente de standardizare relevante elaborate de CEN pe baza celor mai performante echipamente PEMS disponibile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

Comisia ar trebui să stabilească până cel târziu în iunie 2021 cerințe mai stricte în ceea ce privește echipamentele de măsurare PEMS care pot fi utilizate pentru încercările RDE. Standardele stabilite ar trebui, atunci când este posibil, să țină seama de orice elemente de standardizare relevante elaborate de CEN pe baza celor mai performante echipamente PEMS disponibile.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 9 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9b) | Este important să se sublinieze faptul că prezenta propunere se referă la factorul de conformitate, în timp ce problema standardelor privind limitele de emisii urmează să fie abordată în contextul viitoarei propuneri post-Euro 6. Pentru a asigura progrese rapide în direcția adoptării viitoarelor valori privind limitele de emisii (post-Euro 6) și a îmbunătățirii calității aerului pentru cetățenii Uniunii, este esențial ca Comisia să prezinte, după caz, o propunere legislativă în acest sens, cât mai curând posibil și cel târziu până în iunie 2021, astfel cum s-a anunțat în Comunicarea sa din 11 decembrie 2019 privind „Pactul verde european”, care subliniază necesitatea de a trece la o mobilitate sustenabilă și inteligentă și de a asigura tranziția către o mobilitate cu emisii zero. La punerea în aplicare a standardelor post-Euro 6 nu ar trebui să se utilizeze factori de conformitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9b)

Este important să se sublinieze faptul că prezenta propunere se referă la factorul de conformitate, în timp ce problema standardelor privind limitele de emisii urmează să fie abordată în contextul viitoarei propuneri post-Euro 6. Pentru a asigura progrese rapide în direcția adoptării viitoarelor valori privind limitele de emisii (post-Euro 6) și a îmbunătățirii calității aerului pentru cetățenii Uniunii, este esențial ca Comisia să prezinte, după caz, o propunere legislativă în acest sens, cât mai curând posibil și cel târziu până în iunie 2021, astfel cum s-a anunțat în Comunicarea sa din 11 decembrie 2019 privind „Pactul verde european”, care subliniază necesitatea de a trece la o mobilitate sustenabilă și inteligentă și de a asigura tranziția către o mobilitate cu emisii zero. La punerea în aplicare a standardelor post-Euro 6 nu ar trebui să se utilizeze factori de conformitate.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 9 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9c) | Pentru a încuraja producătorii să aibă o atitudine proactivă, pro-mediu, ar trebui testate, cuantificate și luate în considerare noile inovații tehnologice care au rolul să absoarbă NOx în cadrul revizuirii ulterioare a standardelor Euro. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9c)

Pentru a încuraja producătorii să aibă o atitudine proactivă, pro-mediu, ar trebui testate, cuantificate și luate în considerare noile inovații tehnologice care au rolul să absoarbă NOx în cadrul revizuirii ulterioare a standardelor Euro.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Tratatul de la Lisabona permite legiuitorului să delege Comisiei competența de a adopta acte fără caracter legislativ și cu domeniu de aplicare general, care completează sau modifică anumite elemente neesențiale ale actului legislativ. Măsurile care pot fi acoperite prin delegarea de competențe, astfel cum se prevede la articolul 290 alineatul (1) din
  TFUE
  , corespund, în principiu, celor prevăzute în procedura de reglementare cu control, instituită prin articolul 5a din Decizia 1999/468/CE (11) a Consiliului. Prin urmare, este necesar să se adapteze la articolul 290 din TFUE dispozițiile din Regulamentul (CE) nr. 715/2007 care prevăd utilizarea procedurii de reglementare cu control. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Tratatul de la Lisabona permite legiuitorului să delege Comisiei competența de a adopta acte fără caracter legislativ și cu domeniu de aplicare general, care completează sau modifică anumite elemente neesențiale ale actului legislativ. Măsurile care pot fi acoperite prin delegarea de competențe, astfel cum se prevede la articolul 290 alineatul (1) din
  TFUE
  , corespund, în principiu, celor prevăzute în procedura de reglementare cu control, instituită prin articolul 5a din Decizia 1999/468/CE (11) a Consiliului. Prin urmare, este necesar să se adapteze la articolul 290 din TFUE dispozițiile din Regulamentul (CE) nr. 715/2007 care prevăd utilizarea procedurii de reglementare cu control.

| (10) | Tratatul de la Lisabona permite legiuitorului să delege Comisiei competența de a adopta acte fără caracter legislativ și cu domeniu de aplicare general, care completează sau modifică anumite elemente neesențiale ale actului legislativ. Măsurile care pot fi acoperite prin delegarea de competențe, astfel cum se prevede la articolul 290 alineatul (1) din
  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (
  TFUE), corespund, în principiu, celor prevăzute în procedura de reglementare cu control, instituită prin articolul 5a din Decizia 1999/468/CE (11) a Consiliului. Prin urmare, este necesar să se adapteze la articolul 290 din TFUE dispozițiile din Regulamentul (CE) nr. 715/2007 care prevăd utilizarea procedurii de reglementare cu control. |
| --- | --- |

(10)

Tratatul de la Lisabona permite legiuitorului să delege Comisiei competența de a adopta acte fără caracter legislativ și cu domeniu de aplicare general, care completează sau modifică anumite elemente neesențiale ale actului legislativ. Măsurile care pot fi acoperite prin delegarea de competențe, astfel cum se prevede la articolul 290 alineatul (1) din
  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (
  TFUE), corespund, în principiu, celor prevăzute în procedura de reglementare cu control, instituită prin articolul 5a din Decizia 1999/468/CE (11) a Consiliului. Prin urmare, este necesar să se adapteze la articolul 290 din TFUE dispozițiile din Regulamentul (CE) nr. 715/2007 care prevăd utilizarea procedurii de reglementare cu control.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Pentru a contribui la realizarea obiectivelor Uniunii privind calitatea aerului și pentru a reduce emisiile vehiculelor, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din
  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (
  TFUE) ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește normele detaliate privind procedurile, încercările și cerințele specifice pentru omologarea de tip. Delegarea respectivă ar trebui să includă completarea Regulamentului (CE) nr. 715/2007 prin astfel de norme revizuite, precum și prin ciclurile de încercare utilizate pentru măsurarea emisiilor; cerințele pentru punerea în aplicare a interdicției privind utilizarea dispozitivelor de manipulare care reduc eficacitatea sistemelor de control al emisiilor
  , măsurile necesare pentru punerea în aplicare a obligației unui producător de a furniza acces nelimitat și standardizat la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor,
  adoptarea unei proceduri de măsurare revizuite pentru particule. De asemenea, delegarea ar trebui să includă modificarea Regulamentului (CE) nr. 715/2007 în scopul de a revizui factorii de conformitate
  finali
  în sens descrescător pentru a reflecta progresul tehnic în PEMS și de a reetalona valorile-limită bazate pe masa particulelor, precum și de a introduce valori-limită bazate pe numărul de particule. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul
  trebuie să primească
  toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții
  trebuie să aibă
  acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Pentru a contribui la realizarea obiectivelor Uniunii privind calitatea aerului și pentru a reduce emisiile vehiculelor, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din
  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (
  TFUE) ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește normele detaliate privind procedurile, încercările și cerințele specifice pentru omologarea de tip. Delegarea respectivă ar trebui să includă completarea Regulamentului (CE) nr. 715/2007 prin astfel de norme revizuite, precum și prin ciclurile de încercare utilizate pentru măsurarea emisiilor; cerințele pentru punerea în aplicare a interdicției privind utilizarea dispozitivelor de manipulare care reduc eficacitatea sistemelor de control al emisiilor
  , măsurile necesare pentru punerea în aplicare a obligației unui producător de a furniza acces nelimitat și standardizat la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor,
  adoptarea unei proceduri de măsurare revizuite pentru particule. De asemenea, delegarea ar trebui să includă modificarea Regulamentului (CE) nr. 715/2007 în scopul de a revizui factorii de conformitate
  finali
  în sens descrescător pentru a reflecta progresul tehnic în PEMS și de a reetalona valorile-limită bazate pe masa particulelor, precum și de a introduce valori-limită bazate pe numărul de particule. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul
  trebuie să primească
  toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții
  trebuie să aibă
  acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (11) | Pentru a contribui la realizarea obiectivelor Uniunii privind calitatea aerului și pentru a reduce emisiile vehiculelor, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește normele detaliate privind procedurile, încercările și cerințele specifice pentru omologarea de tip. Delegarea respectivă ar trebui să includă completarea Regulamentului (CE) nr. 715/2007 prin astfel de norme revizuite, precum și prin ciclurile de încercare utilizate pentru măsurarea emisiilor; cerințele pentru punerea în aplicare a interdicției privind utilizarea dispozitivelor de manipulare care reduc eficacitatea sistemelor de control al emisiilor; adoptarea unei proceduri de măsurare revizuite pentru particule.
  În pofida intervalului scurt dintre intrarea în vigoare a prezentului regulament și abrogarea dispozițiilor privind informațiile referitoare la reparare și întreținere prin Regulamentul (UE) 2018/858, în scopul securității juridice și pentru a se asigura că legiuitorul dispune de toate opțiunile, delegarea ar trebui să includă, de asemenea, măsurile necesare pentru punerea în aplicare a obligației unui producător de a oferi acces nelimitat și standardizat la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor.
  De asemenea, delegarea ar trebui să includă modificarea Regulamentului (CE) nr. 715/2007 în scopul de a revizui factorii de conformitate în sens descrescător pentru a reflecta
  îmbunătățirea calității procedurii de măsurare sau
  progresul tehnic în PEMS și de a reetalona valorile-limită bazate pe masa particulelor, precum și de a introduce valori-limită bazate pe numărul de particule. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016 (1a). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul
  primesc
  toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții
  au
  acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a contribui la realizarea obiectivelor Uniunii privind calitatea aerului și pentru a reduce emisiile vehiculelor, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește normele detaliate privind procedurile, încercările și cerințele specifice pentru omologarea de tip. Delegarea respectivă ar trebui să includă completarea Regulamentului (CE) nr. 715/2007 prin astfel de norme revizuite, precum și prin ciclurile de încercare utilizate pentru măsurarea emisiilor; cerințele pentru punerea în aplicare a interdicției privind utilizarea dispozitivelor de manipulare care reduc eficacitatea sistemelor de control al emisiilor; adoptarea unei proceduri de măsurare revizuite pentru particule.
  În pofida intervalului scurt dintre intrarea în vigoare a prezentului regulament și abrogarea dispozițiilor privind informațiile referitoare la reparare și întreținere prin Regulamentul (UE) 2018/858, în scopul securității juridice și pentru a se asigura că legiuitorul dispune de toate opțiunile, delegarea ar trebui să includă, de asemenea, măsurile necesare pentru punerea în aplicare a obligației unui producător de a oferi acces nelimitat și standardizat la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor.
  De asemenea, delegarea ar trebui să includă modificarea Regulamentului (CE) nr. 715/2007 în scopul de a revizui factorii de conformitate în sens descrescător pentru a reflecta
  îmbunătățirea calității procedurii de măsurare sau
  progresul tehnic în PEMS și de a reetalona valorile-limită bazate pe masa particulelor, precum și de a introduce valori-limită bazate pe numărul de particule. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016 (1a). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul
  primesc
  toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții
  au
  acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera a

Regulamentul (CE) nr. 715/2007

Articolul 4 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Obligațiile respective includ respectarea limitelor de emisii stabilite în anexa I. În scopul stabilirii conformității cu limitele de emisii Euro 6 stabilite în tabelul 2 din anexa I, valorile emisiilor determinate în cursul oricărei încercări valabile privind emisiile generate în condiții reale de conducere (RDE) se împart la factorul de conformitate aplicabil stabilit în tabelul 2a din anexa I. Rezultatul trebuie să rămână sub limitele de emisii Euro 6 stabilite în tabelul 2 din anexa respectivă. | Obligațiile respective includ respectarea limitelor de emisii stabilite în anexa I. În scopul stabilirii conformității cu limitele de emisii Euro 6 stabilite în tabelul 2 din anexa I, valorile emisiilor determinate în cursul oricărei încercări valabile privind emisiile generate în condiții reale de conducere (RDE) se împart la factorul de conformitate aplicabil
  , astfel este
  stabilit în tabelul 2a din anexa I. Rezultatul trebuie să rămână sub limitele de emisii Euro 6 stabilite în tabelul 2 din anexa respectivă.
  Factorul de conformitate este redus treptat prin revizuiri anuale în sens descrescător, pe baza evaluărilor efectuate de JRC. Aplicarea factorului de conformitate încetează până la data de 30 septembrie 2022. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Obligațiile respective includ respectarea limitelor de emisii stabilite în anexa I. În scopul stabilirii conformității cu limitele de emisii Euro 6 stabilite în tabelul 2 din anexa I, valorile emisiilor determinate în cursul oricărei încercări valabile privind emisiile generate în condiții reale de conducere (RDE) se împart la factorul de conformitate aplicabil stabilit în tabelul 2a din anexa I. Rezultatul trebuie să rămână sub limitele de emisii Euro 6 stabilite în tabelul 2 din anexa respectivă.

Obligațiile respective includ respectarea limitelor de emisii stabilite în anexa I. În scopul stabilirii conformității cu limitele de emisii Euro 6 stabilite în tabelul 2 din anexa I, valorile emisiilor determinate în cursul oricărei încercări valabile privind emisiile generate în condiții reale de conducere (RDE) se împart la factorul de conformitate aplicabil
  , astfel este
  stabilit în tabelul 2a din anexa I. Rezultatul trebuie să rămână sub limitele de emisii Euro 6 stabilite în tabelul 2 din anexa respectivă.
  Factorul de conformitate este redus treptat prin revizuiri anuale în sens descrescător, pe baza evaluărilor efectuate de JRC. Aplicarea factorului de conformitate încetează până la data de 30 septembrie 2022.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4 – litera a

Regulamentul (CE) nr. 715/2007

Articolul 5 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Producătorul trebuie să echipeze vehiculele astfel încât componentele care ar putea influența emisiile să fie proiectate, construite și asamblate în așa fel încât să permită vehiculelor, în condiții de utilizare normală, să respecte prezentul regulament.; | 1.   Producătorul trebuie să echipeze vehiculele astfel încât componentele care ar putea influența emisiile să fie proiectate, construite și asamblate în așa fel încât să permită vehiculelor, în condiții de utilizare normală, să respecte prezentul regulament.
  Producătorul garantează, de asemenea, fiabilitatea dispozitivelor de control al poluării și urmărește să reducă riscul de furt sau de manipulare ilicită a acestor dispozitive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Producătorul trebuie să echipeze vehiculele astfel încât componentele care ar putea influența emisiile să fie proiectate, construite și asamblate în așa fel încât să permită vehiculelor, în condiții de utilizare normală, să respecte prezentul regulament.;

1.   Producătorul trebuie să echipeze vehiculele astfel încât componentele care ar putea influența emisiile să fie proiectate, construite și asamblate în așa fel încât să permită vehiculelor, în condiții de utilizare normală, să respecte prezentul regulament.
  Producătorul garantează, de asemenea, fiabilitatea dispozitivelor de control al poluării și urmărește să reducă riscul de furt sau de manipulare ilicită a acestor dispozitive.

Amendamentul 20

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Regulamentul (CE) nr. 715/2007

Articolul 8 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 14a în vederea completării articolelor 6 și 7. Aceste măsuri includ definirea și actualizarea specificațiilor tehnice referitoare la modul în care se furnizează informațiile privind sistemele OBD, precum și la reparațiile și întreținerea vehiculelor, acordându-se o atenție deosebită nevoilor specifice ale IMM-urilor. | Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 14a în vederea completării articolelor 6 și 7. Aceste măsuri includ definirea și actualizarea specificațiilor tehnice referitoare la modul în care se furnizează informațiile privind sistemele OBD, precum și la reparațiile și întreținerea vehiculelor, acordându-se o atenție deosebită nevoilor specifice ale IMM-urilor
  , microîntreprinderilor și operatorilor care desfășoară activități independente
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 14a în vederea completării articolelor 6 și 7. Aceste măsuri includ definirea și actualizarea specificațiilor tehnice referitoare la modul în care se furnizează informațiile privind sistemele OBD, precum și la reparațiile și întreținerea vehiculelor, acordându-se o atenție deosebită nevoilor specifice ale IMM-urilor.

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 14a în vederea completării articolelor 6 și 7. Aceste măsuri includ definirea și actualizarea specificațiilor tehnice referitoare la modul în care se furnizează informațiile privind sistemele OBD, precum și la reparațiile și întreținerea vehiculelor, acordându-se o atenție deosebită nevoilor specifice ale IMM-urilor
  , microîntreprinderilor și operatorilor care desfășoară activități independente
  .

, microîntreprinderilor și operatorilor care desfășoară activități independente

Amendamentul 21

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera b

Regulamentul (CE) nr. 715/2007

Articolul 10 – alineatul 4 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Conformitatea cu valorile-limită Euro 6 trebuie, pe durata oricărei încercări valabile RDE, să fie determinată ținând seama de factorul de conformitate specific pe poluant stabilit în tabelul 2a din anexa I în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) al doilea paragraf. | Conformitatea cu valorile-limită Euro 6 trebuie, pe durata oricărei încercări valabile RDE, să fie determinată ținând seama de factorul de conformitate specific pe poluant stabilit în tabelul 2a din anexa I în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) al doilea paragraf.
  Factorul de conformitate este redus treptat prin revizuiri anuale în sens descrescător, pe baza evaluărilor efectuate de JRC. Aplicarea factorului de conformitate încetează până la data de 30 septembrie 2022. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Conformitatea cu valorile-limită Euro 6 trebuie, pe durata oricărei încercări valabile RDE, să fie determinată ținând seama de factorul de conformitate specific pe poluant stabilit în tabelul 2a din anexa I în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) al doilea paragraf.

Conformitatea cu valorile-limită Euro 6 trebuie, pe durata oricărei încercări valabile RDE, să fie determinată ținând seama de factorul de conformitate specific pe poluant stabilit în tabelul 2a din anexa I în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) al doilea paragraf.
  Factorul de conformitate este redus treptat prin revizuiri anuale în sens descrescător, pe baza evaluărilor efectuate de JRC. Aplicarea factorului de conformitate încetează până la data de 30 septembrie 2022.

Factorul de conformitate este redus treptat prin revizuiri anuale în sens descrescător, pe baza evaluărilor efectuate de JRC. Aplicarea factorului de conformitate încetează până la data de 30 septembrie 2022.

Amendamentul 22

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera b

Regulamentul (CE) nr. 715/2007

Articolul 10 – alineatul 5 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Conformitatea cu valorile-limită Euro 6 trebuie, pe durata oricărei încercări valabile RDE, să fie determinată ținând seama de factorul de conformitate specific pe poluant stabilit în tabelul 2a din anexa I în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) al doilea paragraf. | Conformitatea cu valorile-limită Euro 6 trebuie, pe durata oricărei încercări valabile RDE, să fie determinată ținând seama de factorul de conformitate specific pe poluant stabilit în tabelul 2a din anexa I în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) al doilea paragraf.
  Factorul de conformitate este redus treptat prin revizuiri anuale în sens descrescător, pe baza evaluărilor efectuate de JRC. Aplicarea factorului de conformitate încetează până la data de 30 septembrie 2022. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Conformitatea cu valorile-limită Euro 6 trebuie, pe durata oricărei încercări valabile RDE, să fie determinată ținând seama de factorul de conformitate specific pe poluant stabilit în tabelul 2a din anexa I în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) al doilea paragraf.

Conformitatea cu valorile-limită Euro 6 trebuie, pe durata oricărei încercări valabile RDE, să fie determinată ținând seama de factorul de conformitate specific pe poluant stabilit în tabelul 2a din anexa I în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) al doilea paragraf.
  Factorul de conformitate este redus treptat prin revizuiri anuale în sens descrescător, pe baza evaluărilor efectuate de JRC. Aplicarea factorului de conformitate încetează până la data de 30 septembrie 2022.

Factorul de conformitate este redus treptat prin revizuiri anuale în sens descrescător, pe baza evaluărilor efectuate de JRC. Aplicarea factorului de conformitate încetează până la data de 30 septembrie 2022.

Amendamentul 23

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 –paragraful 1 – punctul 10

Articolul 1 –paragraful 1 – punctul 10

Regulamentul (CE) nr. 715/2007

Articolul 14 – alineatul 3 și alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Comisia
  este împuternicită să adopte
  acte delegate în conformitate cu articolul 14a: | 3.
     Comisia
  adoptă, cel târziu la 1 iunie 2021,
  acte delegate în conformitate cu articolul 14a pentru completarea prezentului regulament în vederea adaptării procedurilor, încercărilor și cerințelor, precum și a ciclurilor de încercare utilizate pentru măsurarea emisiilor în scopul de a reflecta în mod adecvat emisiile generate în condiții reale de conducere
  , inclusiv, printre altele, în condițiile legate de limita de temperatură și condițiile-limită, reducând abaterea răspunsului la reglarea la zero și abordând creșterile periculoase ale emisiilor de particule generate curățarea filtrelor autovehiculelor, luându-se în considerare orice elemente relevante de standardizare elaborate de CEN și pe baza celor mai bune echipamente disponibile. |
| (a) | pentru completarea prezentului regulament în vederea adaptării procedurilor, încercărilor și cerințelor, precum și a ciclurilor de încercare utilizate pentru măsurarea emisiilor în scopul de a reflecta în mod adecvat emisiile generate în condiții reale de conducere; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Comisia
  este împuternicită să adopte
  acte delegate în conformitate cu articolul 14a:

3.
     Comisia
  adoptă, cel târziu la 1 iunie 2021,
  acte delegate în conformitate cu articolul 14a pentru completarea prezentului regulament în vederea adaptării procedurilor, încercărilor și cerințelor, precum și a ciclurilor de încercare utilizate pentru măsurarea emisiilor în scopul de a reflecta în mod adecvat emisiile generate în condiții reale de conducere
  , inclusiv, printre altele, în condițiile legate de limita de temperatură și condițiile-limită, reducând abaterea răspunsului la reglarea la zero și abordând creșterile periculoase ale emisiilor de particule generate curățarea filtrelor autovehiculelor, luându-se în considerare orice elemente relevante de standardizare elaborate de CEN și pe baza celor mai bune echipamente disponibile.

(a)

(a)

pentru completarea prezentului regulament în vederea adaptării procedurilor, încercărilor și cerințelor, precum și a ciclurilor de încercare utilizate pentru măsurarea emisiilor în scopul de a reflecta în mod adecvat emisiile generate în condiții reale de conducere;

| (b) | pentru modificarea prezentului regulament în vederea adaptării la progresul tehnic a factorilor de conformitate
  finali
  specifici pe poluant care figurează în tabelul 2a din anexa I. |
| --- | --- |

(b)

(b)

pentru modificarea prezentului regulament în vederea adaptării la progresul tehnic a factorilor de conformitate
  finali
  specifici pe poluant care figurează în tabelul 2a din anexa I.

finali

3a.
     
  Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 14a, acte delegate
  pentru modificarea prezentului regulament în vederea adaptării la progresul tehnic
  și a revizuirii în sens descrescător
  a factorilor de conformitate specifici pe poluant care figurează în tabelul 2a din anexa I.

Amendamentul 24

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa – paragraful 1

Anexa – paragraful 1

Regulamentul (CE) nr. 715/2007

Anexa I – tabelul 2 a – rândul 2

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| FC poluant-final
   (2) | 1,43 | 1,5 | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

FC poluant-final
   (2)

poluant-final

2

1,43

1,43

1,5

1,5

—

—

—

Amendamentul

Amendamentul

| FC poluant-final
   (2) | 1 + marja (marja = 0,32 )

   (*1) | 1 + marja (marja = 0,5 )

   (*1) | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

FC poluant-final
   (2)

poluant-final

2

1 + marja (marja = 0,32 )

   (*1)

1 + marja (marja = 0,32 )

*1

1 + marja (marja = 0,5 )

   (*1)

1 + marja (marja = 0,5 )

*1

—

—

—

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0139/2020).

1

(4)  Regulamentul (CE) nr. 692/2008 al Comisiei din 18 iulie 2008 de punere în aplicare și modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (JO L 199, 28.7.2008, p. 1).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei din 1 iunie 2017 de completare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor, de modificare a Directivei 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei și a Regulamentului (UE) nr. 1230/2012 al Comisiei și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei (JO L 175, 7.7.2017, p. 1).

5

(3a)  
  Regulamentul (UE) 2018/858 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și ale sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2007 și (CE) nr. 595/2009 și de abrogare a Directivei 2007/46/CE (JO L 151, 14.6.2018, p. 1).

3a

Regulamentul (UE) 2018/858 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și ale sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2007 și (CE) nr. 595/2009 și de abrogare a Directivei 2007/46/CE (JO L 151, 14.6.2018, p. 1).

(4)  Regulamentul (CE) nr. 692/2008 al Comisiei din 18 iulie 2008 de punere în aplicare și modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (JO L 199, 28.7.2008, p. 1).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2017/1151 al Comisiei din 1 iunie 2017 de completare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor, de modificare a Directivei 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei și a Regulamentului (UE) nr. 1230/2012 al Comisiei și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei (JO L 175, 7.7.2017, p. 1).

5

(1a)  
  Calitatea aerului în Europa – Raportul AEM pentru 2019.

1a

Calitatea aerului în Europa – Raportul AEM pentru 2019.

(6)  Regulamentul (UE) 2016/427 al Comisiei din 10 martie 2016 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 6) (JO L 82, 31.3.2016, p. 1).

6

(7)  Regulamentul (UE) 2016/646 al Comisiei din 20 aprilie 2016 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 6) (JO L 109, 26.4.2016, p. 1).

7

(8)  Regulamentul (UE) 2017/1154 al Comisiei din 7 iunie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1151 de completare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor, de modificare a Directivei 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei și a Regulamentului (UE) nr. 1230/2012 al Comisiei și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 și a Directivei 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește emisiile generate în condiții reale de conducere de vehiculele ușoare pentru pasageri și de vehiculele ușoare comerciale (Euro 6), JO L 175, 7.7.2017, p. 708.

8

(6)  Regulamentul (UE) 2016/427 al Comisiei din 10 martie 2016 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 6) (JO L 82, 31.3.2016, p. 1).

6

(7)  Regulamentul (UE) 2016/646 al Comisiei din 20 aprilie 2016 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 6) (JO L 109, 26.4.2016, p. 1).

7

(8)  Regulamentul (UE) 2017/1154 al Comisiei din 7 iunie 2017 de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1151 de completare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor, de modificare a Directivei 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei și a Regulamentului (UE) nr. 1230/2012 al Comisiei și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 și a Directivei 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește emisiile generate în condiții reale de conducere de vehiculele ușoare pentru pasageri și de vehiculele ușoare comerciale (Euro 6), JO L 175, 7.7.2017, p. 708.

8

(8a)  
  Regulamentul (UE) 2018/1832 al Comisiei din 5 noiembrie 2018 de modificare a Directivei 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei și a Regulamentului (UE) 2017/1151 al Comisiei în scopul îmbunătățirii încercărilor și procedurilor de omologare de tip referitoare la emisii pentru vehiculele ușoare de pasageri și comerciale, inclusiv a celor referitoare la conformitatea în funcțiune și la emisii în condiții de conducere reale și în scopul introducerii de dispozitive pentru monitorizarea consumului de combustibil și de energie electrică (JO L 301, 27.11.2018, p. 1).

8a

Regulamentul (UE) 2018/1832 al Comisiei din 5 noiembrie 2018 de modificare a Directivei 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei și a Regulamentului (UE) 2017/1151 al Comisiei în scopul îmbunătățirii încercărilor și procedurilor de omologare de tip referitoare la emisii pentru vehiculele ușoare de pasageri și comerciale, inclusiv a celor referitoare la conformitatea în funcțiune și la emisii în condiții de conducere reale și în scopul introducerii de dispozitive pentru monitorizarea consumului de combustibil și de energie electrică (JO L 301, 27.11.2018, p. 1).

(9)  Regulamentul (UE) 2016/646 al Comisiei din 20 aprilie 2016 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 6) (JO L 109, 26.4.2016, p. 1).

9

(9)  Regulamentul (UE) 2016/646 al Comisiei din 20 aprilie 2016 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 6) (JO L 109, 26.4.2016, p. 1).

9

(11)  Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (JO L 184, 17.7.1999, p. 23).

11

(11)  Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (JO L 184, 17.7.1999, p. 23).

11

(1a)  

  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

1a

JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

(2)  FC poluant-final este factorul de conformitate utilizat pentru a determina conformitatea cu limitele de emisii Euro 6, luând în considerare incertitudinile tehnice legate de
  utilizarea
  sistemelor portabile de măsurare a emisiilor (PEMS).

2

poluant-final

utilizarea

(*1)  
  De revizuit în sens descrescător cel puțin o dată pe an pe baza evaluărilor periodice realizate de Centrul Comun de Cercetare.

*1

De revizuit în sens descrescător cel puțin o dată pe an pe baza evaluărilor periodice realizate de Centrul Comun de Cercetare.

(2)  FC poluant-final este factorul de conformitate utilizat pentru a determina conformitatea cu limitele de emisii Euro 6 pe parcursul unei perioade de tranziție, luând în considerare incertitudinile tehnice
  de măsurare suplimentare
  legate de
  introducerea
  sistemelor portabile de măsurare a emisiilor (PEMS).
  Acest factor este exprimat ca 1 + o marjă de incertitudine în măsurare. Până la 30 septembrie 2022, valoarea marjei trebuie să ajungă la zero, iar aplicarea factorului de conformitate trebuie să înceteze.

2

poluant-final

de măsurare suplimentare

introducerea

Acest factor este exprimat ca 1 + o marjă de incertitudine în măsurare. Până la 30 septembrie 2022, valoarea marjei trebuie să ajungă la zero, iar aplicarea factorului de conformitate trebuie să înceteze.

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/289 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/289

---

P9_TA(2020)0223

Fondul pentru o tranziție justă ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 septembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2021/C 385/32)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Cadrul de reglementare care guvernează politica de coeziune a Uniunii pentru perioada 2021-2027, în contextul următorului cadru financiar multianual, contribuie la îndeplinirea angajamentelor Uniunii de a implementa Acordul de la Paris
  și
  obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite prin concentrarea finanțării Uniunii asupra obiectivelor ecologice. Prezentul regulament pune în aplicare una dintre prioritățile stabilite în Comunicarea privind Pactul ecologic european („Pactul ecologic european”) (11) și face parte din Planul de investiții pentru o Europă durabilă (12), oferind finanțare specifică în cadrul Mecanismului pentru o tranziție justă în contextul politicii de coeziune pentru a aborda costurile economice și sociale ale tranziției către o economie circulară și neutră din punct de vedere climatic, în care emisiile rămase de gaze cu efect de seră să fie compensate prin absorbții echivalente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Cadrul de reglementare care guvernează politica de coeziune a Uniunii pentru perioada 2021-2027, în contextul următorului cadru financiar multianual, contribuie la îndeplinirea angajamentelor Uniunii de a implementa Acordul de la Paris
  și
  obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite prin concentrarea finanțării Uniunii asupra obiectivelor ecologice. Prezentul regulament pune în aplicare una dintre prioritățile stabilite în Comunicarea privind Pactul ecologic european („Pactul ecologic european”) (11) și face parte din Planul de investiții pentru o Europă durabilă (12), oferind finanțare specifică în cadrul Mecanismului pentru o tranziție justă în contextul politicii de coeziune pentru a aborda costurile economice și sociale ale tranziției către o economie circulară și neutră din punct de vedere climatic, în care emisiile rămase de gaze cu efect de seră să fie compensate prin absorbții echivalente.

| (1) | Cadrul de reglementare care guvernează politica de coeziune a Uniunii pentru perioada 2021-2027, în contextul următorului cadru financiar multianual, contribuie la îndeplinirea angajamentelor Uniunii de a implementa Acordul de la Paris
  , limitând creșterea temperaturii globale la sub 1,5  oC,
  obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite
  și Pilonul european al drepturilor sociale
  prin concentrarea finanțării Uniunii asupra obiectivelor ecologice. Prezentul regulament pune în aplicare una dintre prioritățile stabilite în Comunicarea privind Pactul verde european („Pactul verde european”) (11) și face parte din Planul de investiții pentru o Europă durabilă (12), oferind finanțare specifică în cadrul Mecanismului pentru o tranziție justă în contextul politicii de coeziune pentru a aborda costurile economice, sociale și
  de mediu
  ale tranziției către o economie circulară și neutră din punct de vedere climatic, în care emisiile rămase de gaze cu efect de seră să fie compensate prin absorbții echivalente
  , luând în considerare impactul pandemiei de COVID-19
  . |
| --- | --- |

(1)

Cadrul de reglementare care guvernează politica de coeziune a Uniunii pentru perioada 2021-2027, în contextul următorului cadru financiar multianual, contribuie la îndeplinirea angajamentelor Uniunii de a implementa Acordul de la Paris
  , limitând creșterea temperaturii globale la sub 1,5  oC,
  obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite
  și Pilonul european al drepturilor sociale
  prin concentrarea finanțării Uniunii asupra obiectivelor ecologice. Prezentul regulament pune în aplicare una dintre prioritățile stabilite în Comunicarea privind Pactul verde european („Pactul verde european”) (11) și face parte din Planul de investiții pentru o Europă durabilă (12), oferind finanțare specifică în cadrul Mecanismului pentru o tranziție justă în contextul politicii de coeziune pentru a aborda costurile economice, sociale și
  de mediu
  ale tranziției către o economie circulară și neutră din punct de vedere climatic, în care emisiile rămase de gaze cu efect de seră să fie compensate prin absorbții echivalente
  , luând în considerare impactul pandemiei de COVID-19
  .

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Tranziția către o economie circulară și neutră din punct de vedere climatic constituie unul dintre cele mai importante obiective de politică ale Uniunii. La data de 12 decembrie 2019, Consiliul European a aprobat obiectivul de a realiza o Uniune neutră din punct de vedere climatic până în 2050, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris. Deși lupta împotriva schimbărilor climatice și a degradării mediului va aduce tuturor beneficii pe termen lung și oferă tuturor oportunități și provocări pe termen mediu, nu toate regiunile și statele membre își încep tranziția de la același nivel sau au aceeași capacitate de reacție. Unele state membre sunt mai avansate decât altele, iar tranziția implică un impact social
  și
  economic mai larg pentru regiunile care se bazează în mare măsură pe combustibili fosili – în special cărbune, lignit, turbă și șisturi bituminoase – sau pe industrii cu emisii ridicate de gaze cu efect de seră. Această situație creează nu doar riscul unei tranziții la viteze variabile în ceea ce privește acțiunile în domeniul climei la nivelul Uniunii, ci și riscul unor disparități tot mai mari între regiuni, dăunătoare pentru obiectivele de coeziune socială, economică și teritorială. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Tranziția către o economie circulară și neutră din punct de vedere climatic constituie unul dintre cele mai importante obiective de politică ale Uniunii. La data de 12 decembrie 2019, Consiliul European a aprobat obiectivul de a realiza o Uniune neutră din punct de vedere climatic până în 2050, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris. Deși lupta împotriva schimbărilor climatice și a degradării mediului va aduce tuturor beneficii pe termen lung și oferă tuturor oportunități și provocări pe termen mediu, nu toate regiunile și statele membre își încep tranziția de la același nivel sau au aceeași capacitate de reacție. Unele state membre sunt mai avansate decât altele, iar tranziția implică un impact social
  și
  economic mai larg pentru regiunile care se bazează în mare măsură pe combustibili fosili – în special cărbune, lignit, turbă și șisturi bituminoase – sau pe industrii cu emisii ridicate de gaze cu efect de seră. Această situație creează nu doar riscul unei tranziții la viteze variabile în ceea ce privește acțiunile în domeniul climei la nivelul Uniunii, ci și riscul unor disparități tot mai mari între regiuni, dăunătoare pentru obiectivele de coeziune socială, economică și teritorială.

| (2) | Tranziția către o economie circulară și neutră din punct de vedere climatic constituie unul dintre cele mai importante obiective de politică ale Uniunii. La data de 12 decembrie 2019, Consiliul European a aprobat obiectivul de a realiza o Uniune neutră din punct de vedere climatic până în 2050, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris. Deși lupta împotriva schimbărilor climatice și a degradării mediului va aduce tuturor beneficii pe termen lung și oferă tuturor oportunități și provocări pe termen mediu, nu toate regiunile și statele membre își încep tranziția de la același nivel sau au aceeași capacitate de reacție. Unele state membre sunt mai avansate decât altele, iar tranziția implică un impact social, economic
  și de mediu
  mai larg pentru regiunile care se bazează în mare măsură pe combustibili fosili – în special cărbune, lignit, turbă
  utilizată pentru producția de energie
  și șisturi bituminoase – sau pe industrii cu emisii ridicate de gaze cu efect de seră. Această situație creează nu doar riscul unei tranziții la viteze variabile în ceea ce privește acțiunile în domeniul climei la nivelul Uniunii, ci și riscul unor disparități tot mai mari între regiuni
  , în special pentru regiunile ultraperiferice, zonele îndepărtate, insulare și dezavantajate din punct de vedere geografic și pentru zonele cu probleme de depopulare
  , dăunătoare pentru obiectivele de coeziune socială, economică și teritorială. |
| --- | --- |

(2)

Tranziția către o economie circulară și neutră din punct de vedere climatic constituie unul dintre cele mai importante obiective de politică ale Uniunii. La data de 12 decembrie 2019, Consiliul European a aprobat obiectivul de a realiza o Uniune neutră din punct de vedere climatic până în 2050, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris. Deși lupta împotriva schimbărilor climatice și a degradării mediului va aduce tuturor beneficii pe termen lung și oferă tuturor oportunități și provocări pe termen mediu, nu toate regiunile și statele membre își încep tranziția de la același nivel sau au aceeași capacitate de reacție. Unele state membre sunt mai avansate decât altele, iar tranziția implică un impact social, economic
  și de mediu
  mai larg pentru regiunile care se bazează în mare măsură pe combustibili fosili – în special cărbune, lignit, turbă
  utilizată pentru producția de energie
  și șisturi bituminoase – sau pe industrii cu emisii ridicate de gaze cu efect de seră. Această situație creează nu doar riscul unei tranziții la viteze variabile în ceea ce privește acțiunile în domeniul climei la nivelul Uniunii, ci și riscul unor disparități tot mai mari între regiuni
  , în special pentru regiunile ultraperiferice, zonele îndepărtate, insulare și dezavantajate din punct de vedere geografic și pentru zonele cu probleme de depopulare
  , dăunătoare pentru obiectivele de coeziune socială, economică și teritorială.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Pentru a reuși, tranziția trebuie să fie echitabilă și acceptabilă din punct de vedere social pentru toți. Prin urmare,
  atât
  Uniunea,
  cât
  și
  statele membre
  trebuie să țină seama de implicațiile sale economice
  și
  sociale încă de la început și să utilizeze toate instrumentele posibile pentru a atenua consecințele negative. Bugetul Uniunii are un rol important în această privință. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Pentru a reuși, tranziția trebuie să fie echitabilă și acceptabilă din punct de vedere social pentru toți. Prin urmare,
  atât
  Uniunea,
  cât
  și
  statele membre
  trebuie să țină seama de implicațiile sale economice
  și
  sociale încă de la început și să utilizeze toate instrumentele posibile pentru a atenua consecințele negative. Bugetul Uniunii are un rol important în această privință.

| (3) | Pentru a reuși, tranziția trebuie să fie echitabilă
  , favorabilă incluziunii
  și acceptabilă din punct de vedere social pentru toți. Prin urmare, Uniunea,
  statele membre
  și
  regiunile lor
  trebuie să țină seama de implicațiile sale economice, sociale
  și de mediu
  încă de la început și să utilizeze toate instrumentele posibile pentru a atenua consecințele negative. Bugetul Uniunii are un rol important în această privință
  , pentru a asigura că nimeni nu este lăsat în urmă
  . |
| --- | --- |

(3)

Pentru a reuși, tranziția trebuie să fie echitabilă
  , favorabilă incluziunii
  și acceptabilă din punct de vedere social pentru toți. Prin urmare, Uniunea,
  statele membre
  și
  regiunile lor
  trebuie să țină seama de implicațiile sale economice, sociale
  și de mediu
  încă de la început și să utilizeze toate instrumentele posibile pentru a atenua consecințele negative. Bugetul Uniunii are un rol important în această privință
  , pentru a asigura că nimeni nu este lăsat în urmă
  .

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Astfel cum se prevede în Pactul ecologic european și în Planul de investiții pentru o Europă durabilă, Mecanismul pentru o tranziție justă trebuie să vină în completarea celorlalte acțiuni din următorul cadru financiar multianual pentru perioada 2021-2027. Acest mecanism trebuie să contribuie la abordarea consecințelor sociale
  și
  economice
  ale tranziției
  către neutralitatea climatică a Uniunii prin punerea la un loc a cheltuielilor bugetare ale Uniunii în domeniul climei și al obiectivelor sociale la nivel regional. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Astfel cum se prevede în Pactul ecologic european și în Planul de investiții pentru o Europă durabilă, Mecanismul pentru o tranziție justă trebuie să vină în completarea celorlalte acțiuni din următorul cadru financiar multianual pentru perioada 2021-2027. Acest mecanism trebuie să contribuie la abordarea consecințelor sociale
  și
  economice
  ale tranziției
  către neutralitatea climatică a Uniunii prin punerea la un loc a cheltuielilor bugetare ale Uniunii în domeniul climei și al obiectivelor sociale la nivel regional.

| (4) | Astfel cum se prevede în Pactul verde european și în Planul de investiții pentru o Europă durabilă, Mecanismul pentru o tranziție justă trebuie să vină în completarea celorlalte acțiuni din următorul cadru financiar multianual pentru perioada 2021-2027. Acest mecanism trebuie să contribuie la abordarea consecințelor sociale, economice și
  de mediu, în special pentru lucrătorii afectați pe parcursul acestui proces de tranziție
  către neutralitatea climatică a Uniunii
  până în 2050,
  prin punerea la un loc a cheltuielilor bugetare ale Uniunii în domeniul climei și al obiectivelor sociale la nivel regional
  , promovând o economie sustenabilă, locurile de muncă verzi și sănătatea publică
  . |
| --- | --- |

(4)

Astfel cum se prevede în Pactul verde european și în Planul de investiții pentru o Europă durabilă, Mecanismul pentru o tranziție justă trebuie să vină în completarea celorlalte acțiuni din următorul cadru financiar multianual pentru perioada 2021-2027. Acest mecanism trebuie să contribuie la abordarea consecințelor sociale, economice și
  de mediu, în special pentru lucrătorii afectați pe parcursul acestui proces de tranziție
  către neutralitatea climatică a Uniunii
  până în 2050,
  prin punerea la un loc a cheltuielilor bugetare ale Uniunii în domeniul climei și al obiectivelor sociale la nivel regional
  , promovând o economie sustenabilă, locurile de muncă verzi și sănătatea publică
  .

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Prezentul regulament instituie Fondul pentru o tranziție justă („FTJ”), care este unul dintre pilonii Mecanismului pentru o tranziție justă pus în aplicare în cadrul politicii de coeziune. Obiectivul FTJ este de a atenua efectele negative ale tranziției climatice, oferind sprijin pentru cele mai afectate teritorii și lucrătorii vizați. În conformitate cu obiectivul specific al FTJ, acțiunile sprijinite de fond trebuie să contribuie în mod direct la atenuarea impactului tranziției prin finanțarea diversificării și a modernizării economiei locale și prin atenuarea repercusiunilor negative asupra ocupării forței de muncă. Acest lucru se reflectă în obiectivul specific al FTJ, care este stabilit la același nivel și menționat împreună cu obiectivele de politică prevăzute la articolul [4] din Regulamentul UE [noul RDC]. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Prezentul regulament instituie Fondul pentru o tranziție justă („FTJ”), care este unul dintre pilonii Mecanismului pentru o tranziție justă pus în aplicare în cadrul politicii de coeziune. Obiectivul FTJ este de a atenua efectele negative ale tranziției climatice, oferind sprijin pentru cele mai afectate teritorii și lucrătorii vizați. În conformitate cu obiectivul specific al FTJ, acțiunile sprijinite de fond trebuie să contribuie în mod direct la atenuarea impactului tranziției prin finanțarea diversificării și a modernizării economiei locale și prin atenuarea repercusiunilor negative asupra ocupării forței de muncă. Acest lucru se reflectă în obiectivul specific al FTJ, care este stabilit la același nivel și menționat împreună cu obiectivele de politică prevăzute la articolul [4] din Regulamentul UE [noul RDC].

| (5) | Prezentul regulament instituie Fondul pentru o tranziție justă („FTJ”), care este unul dintre pilonii Mecanismului pentru o tranziție justă pus în aplicare în cadrul politicii de coeziune. Obiectivul FTJ este de a atenua
  și compensa
  efectele negative ale tranziției climatice, oferind sprijin pentru cele mai afectate teritorii și lucrătorii vizați
  , precum și de a promova o tranziție socio-economică echilibrată care să combată precaritatea socială și un mediu de afaceri instabil
  . În conformitate cu obiectivul specific al FTJ, acțiunile sprijinite de fond trebuie să contribuie în mod direct la atenuarea impactului tranziției prin finanțarea diversificării și a modernizării economiei locale
  , prin regenerarea activelor naturale
  și prin atenuarea repercusiunilor negative asupra ocupării forței de muncă
  și a nivelului de trai
  . Acest lucru se reflectă în obiectivul specific al FTJ, care este stabilit la același nivel și menționat împreună cu obiectivele de politică prevăzute la articolul [4] din Regulamentul UE [noul RDC]. |
| --- | --- |

(5)

Prezentul regulament instituie Fondul pentru o tranziție justă („FTJ”), care este unul dintre pilonii Mecanismului pentru o tranziție justă pus în aplicare în cadrul politicii de coeziune. Obiectivul FTJ este de a atenua
  și compensa
  efectele negative ale tranziției climatice, oferind sprijin pentru cele mai afectate teritorii și lucrătorii vizați
  , precum și de a promova o tranziție socio-economică echilibrată care să combată precaritatea socială și un mediu de afaceri instabil
  . În conformitate cu obiectivul specific al FTJ, acțiunile sprijinite de fond trebuie să contribuie în mod direct la atenuarea impactului tranziției prin finanțarea diversificării și a modernizării economiei locale
  , prin regenerarea activelor naturale
  și prin atenuarea repercusiunilor negative asupra ocupării forței de muncă
  și a nivelului de trai
  . Acest lucru se reflectă în obiectivul specific al FTJ, care este stabilit la același nivel și menționat împreună cu obiectivele de politică prevăzute la articolul [4] din Regulamentul UE [noul RDC].

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Având în vedere importanța combaterii schimbărilor climatice în conformitate cu angajamentele Uniunii de a pune în aplicare Acordul de la Paris, angajamentul în ceea ce privește obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite și ambiția sporită a Uniunii propusă în Pactul ecologic european, FTJ trebuie să ofere o contribuție esențială la integrarea acțiunilor în domeniul climei. Resursele din pachetul financiar al FTJ sunt suplimentare și se adaugă investițiilor necesare pentru atingerea obiectivului global de a aloca
  25
   % din cheltuielile bugetului Uniunii pentru îndeplinirea obiectivelor climatice. Resursele transferate din FEDR și FSE+
  vor
  contribui integral la atingerea acestui obiectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Având în vedere importanța combaterii schimbărilor climatice în conformitate cu angajamentele Uniunii de a pune în aplicare Acordul de la Paris, angajamentul în ceea ce privește obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite și ambiția sporită a Uniunii propusă în Pactul ecologic european, FTJ trebuie să ofere o contribuție esențială la integrarea acțiunilor în domeniul climei. Resursele din pachetul financiar al FTJ sunt suplimentare și se adaugă investițiilor necesare pentru atingerea obiectivului global de a aloca
  25
   % din cheltuielile bugetului Uniunii pentru îndeplinirea obiectivelor climatice. Resursele transferate din FEDR și FSE+
  vor
  contribui integral la atingerea acestui obiectiv.

| (6) | Având în vedere importanța combaterii schimbărilor climatice în conformitate cu angajamentele Uniunii de a pune în aplicare Acordul de la Paris, angajamentul în ceea ce privește obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite și ambiția sporită a Uniunii propusă în Pactul verde european, FTJ trebuie să ofere o contribuție esențială la integrarea acțiunilor în domeniul climei
  și al mediului
  . Resursele din pachetul financiar al FTJ sunt suplimentare și se adaugă investițiilor necesare pentru atingerea obiectivului global de a aloca
  30
   % din cheltuielile bugetului Uniunii pentru îndeplinirea obiectivelor climatice. Resursele transferate
  în mod voluntar
  din FEDR și FSE+
  ar putea
  contribui integral la atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(6)

Având în vedere importanța combaterii schimbărilor climatice în conformitate cu angajamentele Uniunii de a pune în aplicare Acordul de la Paris, angajamentul în ceea ce privește obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite și ambiția sporită a Uniunii propusă în Pactul verde european, FTJ trebuie să ofere o contribuție esențială la integrarea acțiunilor în domeniul climei
  și al mediului
  . Resursele din pachetul financiar al FTJ sunt suplimentare și se adaugă investițiilor necesare pentru atingerea obiectivului global de a aloca
  30
   % din cheltuielile bugetului Uniunii pentru îndeplinirea obiectivelor climatice. Resursele transferate
  în mod voluntar
  din FEDR și FSE+
  ar putea
  contribui integral la atingerea acestui obiectiv.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Resursele din FTJ trebuie să vină în completarea resurselor disponibile în cadrul politicii de coeziune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Resursele din FTJ trebuie să vină în completarea resurselor disponibile în cadrul politicii de coeziune.

| (7) | Resursele din FTJ trebuie să vină în completarea resurselor disponibile în cadrul politicii de coeziune.
  Instituirea FTJ nu trebuie să conducă la reduceri ale celorlalte fonduri de coeziune sau la transferuri obligatorii din acestea. |
| --- | --- |

(7)

Resursele din FTJ trebuie să vină în completarea resurselor disponibile în cadrul politicii de coeziune.
  Instituirea FTJ nu trebuie să conducă la reduceri ale celorlalte fonduri de coeziune sau la transferuri obligatorii din acestea.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic reprezintă o provocare pentru toate statele membre. Ea va fi dificilă îndeosebi pentru statele membre care se bazează în mare măsură pe combustibilii fosili sau pe activitățile industriale cu emisii ridicate de gaze cu efect de seră care trebuie eliminate treptat sau care trebuie să se adapteze din cauza tranziției către neutralitatea climatică și nu dispun de mijloacele financiare necesare în acest scop. Prin urmare, FTJ trebuie să acopere toate statele membre, dar distribuirea mijloacelor sale financiare trebuie să reflecte capacitatea statelor membre de a finanța investițiile necesare pentru a face față tranziției către neutralitatea climatică. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic reprezintă o provocare pentru toate statele membre. Ea va fi dificilă îndeosebi pentru statele membre care se bazează în mare măsură pe combustibilii fosili sau pe activitățile industriale cu emisii ridicate de gaze cu efect de seră care trebuie eliminate treptat sau care trebuie să se adapteze din cauza tranziției către neutralitatea climatică și nu dispun de mijloacele financiare necesare în acest scop. Prin urmare, FTJ trebuie să acopere toate statele membre, dar distribuirea mijloacelor sale financiare trebuie să reflecte capacitatea statelor membre de a finanța investițiile necesare pentru a face față tranziției către neutralitatea climatică.

| (8) | Tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic reprezintă o provocare pentru toate statele membre. Ea va fi dificilă îndeosebi pentru statele membre care se bazează
  , ori s-au bazat până nu demult
  în mare măsură pe combustibilii fosili sau pe activitățile industriale cu emisii ridicate de gaze cu efect de seră care trebuie eliminate treptat sau care trebuie să se adapteze din cauza tranziției către neutralitatea climatică și nu dispun de mijloacele financiare necesare în acest scop. Prin urmare, FTJ trebuie să acopere toate statele membre, dar distribuirea mijloacelor sale financiare trebuie să
  se concentreze asupra teritoriilor celor mai afectate și să
  reflecte capacitatea statelor membre de a finanța investițiile necesare pentru a face față tranziției către neutralitatea climatică
  , acordând o atenție deosebită regiunilor cel mai puțin dezvoltate, regiunilor ultraperiferice, zonelor montane, insulare, slab populate, rurale, îndepărtate și dezavantajate din punct de vedere geografic, pentru care tranziția către neutralitatea climatică în domeniul energiei este mai greu de implementat din cauza populațiilor reduse, și luând în considerare punctul de pornire al fiecărui stat membru
  . |
| --- | --- |

(8)

Tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic reprezintă o provocare pentru toate statele membre. Ea va fi dificilă îndeosebi pentru statele membre care se bazează
  , ori s-au bazat până nu demult
  în mare măsură pe combustibilii fosili sau pe activitățile industriale cu emisii ridicate de gaze cu efect de seră care trebuie eliminate treptat sau care trebuie să se adapteze din cauza tranziției către neutralitatea climatică și nu dispun de mijloacele financiare necesare în acest scop. Prin urmare, FTJ trebuie să acopere toate statele membre, dar distribuirea mijloacelor sale financiare trebuie să
  se concentreze asupra teritoriilor celor mai afectate și să
  reflecte capacitatea statelor membre de a finanța investițiile necesare pentru a face față tranziției către neutralitatea climatică
  , acordând o atenție deosebită regiunilor cel mai puțin dezvoltate, regiunilor ultraperiferice, zonelor montane, insulare, slab populate, rurale, îndepărtate și dezavantajate din punct de vedere geografic, pentru care tranziția către neutralitatea climatică în domeniul energiei este mai greu de implementat din cauza populațiilor reduse, și luând în considerare punctul de pornire al fiecărui stat membru
  .

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Pentru a crea un cadru financiar adecvat pentru FTJ, Comisia trebuie să stabilească defalcarea anuală a alocărilor disponibile pentru fiecare stat membru în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă, pe baza unor criterii obiective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Pentru a crea un cadru financiar adecvat pentru FTJ, Comisia trebuie să stabilească defalcarea anuală a alocărilor disponibile pentru fiecare stat membru în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă, pe baza unor criterii obiective.

| (9) | Pentru a crea un cadru financiar adecvat pentru FTJ, Comisia trebuie să stabilească defalcarea anuală a alocărilor disponibile pentru fiecare stat membru în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă, pe baza unor criterii obiective.
  Statele membre ar trebui să se asigure că municipalitățile și orașele au acces direct la resursele FTJ aflate la dispoziția lor în funcție de nevoile lor obiective. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a crea un cadru financiar adecvat pentru FTJ, Comisia trebuie să stabilească defalcarea anuală a alocărilor disponibile pentru fiecare stat membru în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă, pe baza unor criterii obiective.
  Statele membre ar trebui să se asigure că municipalitățile și orașele au acces direct la resursele FTJ aflate la dispoziția lor în funcție de nevoile lor obiective.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Prezentul regulament identifică tipurile de investiții pentru care cheltuielile pot fi sprijinite prin FTJ. Toate activitățile sprijinite trebuie să se desfășoare cu respectarea deplină a priorităților Uniunii în materie de climă
  și
  mediu. Lista investițiilor trebuie să le includă pe cele care sprijină economiile locale și care sunt sustenabile pe termen lung, ținând seama de toate obiectivele Pactului
  ecologic
  european. Proiectele finanțate trebuie să contribuie la tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic și circulară. Pentru sectoarele aflate în declin, cum ar fi producția de energie pe bază de cărbune, lignit, turbă și șisturi bituminoase sau activitățile de extracție a acestor combustibili fosili solizi, sprijinul trebuie să fie corelat cu încetarea treptată a activității și cu reducerea corespunzătoare a nivelului de ocupare a forței de muncă. În ceea ce privește transformarea sectoarelor cu niveluri ridicate de emisii de gaze cu efect de seră, sprijinul trebuie să promoveze noi activități prin utilizarea unor noi tehnologii, procese sau produse care să ducă la o reducere semnificativă a emisiilor, în conformitate cu obiectivele UE pentru 2030 privind clima și cu obiectivul neutralității climatice a UE până în 2050 (13), menținând și îmbunătățind în același timp gradul de ocupare a forței de muncă și evitând degradarea mediului. De asemenea, este necesar să se acorde o atenție deosebită activităților care consolidează inovarea și cercetarea în domeniul tehnologiilor avansate și sustenabile, precum și în domeniul digitalizării și al
  conectivității
  , cu condiția ca aceste măsuri să contribuie la atenuarea efectelor negative ale tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic și circulară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Prezentul regulament identifică tipurile de investiții pentru care cheltuielile pot fi sprijinite prin FTJ. Toate activitățile sprijinite trebuie să se desfășoare cu respectarea deplină a priorităților Uniunii în materie de climă
  și
  mediu. Lista investițiilor trebuie să le includă pe cele care sprijină economiile locale și care sunt sustenabile pe termen lung, ținând seama de toate obiectivele Pactului
  ecologic
  european. Proiectele finanțate trebuie să contribuie la tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic și circulară. Pentru sectoarele aflate în declin, cum ar fi producția de energie pe bază de cărbune, lignit, turbă și șisturi bituminoase sau activitățile de extracție a acestor combustibili fosili solizi, sprijinul trebuie să fie corelat cu încetarea treptată a activității și cu reducerea corespunzătoare a nivelului de ocupare a forței de muncă. În ceea ce privește transformarea sectoarelor cu niveluri ridicate de emisii de gaze cu efect de seră, sprijinul trebuie să promoveze noi activități prin utilizarea unor noi tehnologii, procese sau produse care să ducă la o reducere semnificativă a emisiilor, în conformitate cu obiectivele UE pentru 2030 privind clima și cu obiectivul neutralității climatice a UE până în 2050 (13), menținând și îmbunătățind în același timp gradul de ocupare a forței de muncă și evitând degradarea mediului. De asemenea, este necesar să se acorde o atenție deosebită activităților care consolidează inovarea și cercetarea în domeniul tehnologiilor avansate și sustenabile, precum și în domeniul digitalizării și al
  conectivității
  , cu condiția ca aceste măsuri să contribuie la atenuarea efectelor negative ale tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic și circulară.

| (10) | Prezentul regulament identifică tipurile de investiții pentru care cheltuielile pot fi sprijinite prin FTJ. Toate activitățile sprijinite trebuie să se desfășoare cu respectarea deplină a 
  angajamentelor și a
  priorităților Uniunii în materie de climă
  , de
  mediu
  și la nivel social
  . Lista investițiilor ar trebui să le includă pe cele care sprijină
  persoanele, comunitățile și
  economiile locale și care sunt sustenabile pe termen lung, ținând seama de toate obiectivele Pactului
  verde
  european
  și de cele ale Pilonului european al drepturilor sociale
  . Proiectele finanțate ar trebui să contribuie la tranziția
  treptată și definitivă
  către o economie
  sustenabilă,
  neutră din punct de vedere climatic
  , fără poluare
  și circulară. Pentru sectoarele aflate în declin, cum ar fi producția de energie pe bază de cărbune, lignit, turbă și șisturi bituminoase sau activitățile de extracție a acestor combustibili fosili solizi, sprijinul ar trebui să fie corelat cu încetarea treptată a activității și cu reducerea corespunzătoare a nivelului de ocupare a forței de muncă. În ceea ce privește transformarea sectoarelor cu niveluri ridicate de emisii de gaze cu efect de seră, sprijinul trebuie să promoveze noi activități prin utilizarea unor noi tehnologii, procese sau produse care să ducă la o reducere semnificativă a emisiilor, în conformitate cu obiectivele UE pentru 2030 privind clima și cu obiectivul neutralității climatice a UE până în 2050 (13), menținând și îmbunătățind în același timp gradul de ocupare a forței de muncă
  calificate
  și evitând degradarea mediului. De asemenea, este necesar să se acorde o atenție deosebită activităților care consolidează inovarea și cercetarea în domeniul tehnologiilor avansate și sustenabile, precum și în domeniul digitalizării, al conectivității și al
  mobilității inteligente și sustenabile
  , cu condiția ca aceste măsuri să contribuie la atenuarea efectelor negative ale tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic și circulară
  , luând în considerare caracteristicile economice, sociale și energetice ale fiecărui stat membru. Importanța pe care o au cultura, educația și crearea de comunități în procesul de tranziție ar trebui, de asemenea, concretizată prin sprijinirea activităților care se ocupă de patrimoniul minier. |
| --- | --- |

(10)

Prezentul regulament identifică tipurile de investiții pentru care cheltuielile pot fi sprijinite prin FTJ. Toate activitățile sprijinite trebuie să se desfășoare cu respectarea deplină a 
  angajamentelor și a
  priorităților Uniunii în materie de climă
  , de
  mediu
  și la nivel social
  . Lista investițiilor ar trebui să le includă pe cele care sprijină
  persoanele, comunitățile și
  economiile locale și care sunt sustenabile pe termen lung, ținând seama de toate obiectivele Pactului
  verde
  european
  și de cele ale Pilonului european al drepturilor sociale
  . Proiectele finanțate ar trebui să contribuie la tranziția
  treptată și definitivă
  către o economie
  sustenabilă,
  neutră din punct de vedere climatic
  , fără poluare
  și circulară. Pentru sectoarele aflate în declin, cum ar fi producția de energie pe bază de cărbune, lignit, turbă și șisturi bituminoase sau activitățile de extracție a acestor combustibili fosili solizi, sprijinul ar trebui să fie corelat cu încetarea treptată a activității și cu reducerea corespunzătoare a nivelului de ocupare a forței de muncă. În ceea ce privește transformarea sectoarelor cu niveluri ridicate de emisii de gaze cu efect de seră, sprijinul trebuie să promoveze noi activități prin utilizarea unor noi tehnologii, procese sau produse care să ducă la o reducere semnificativă a emisiilor, în conformitate cu obiectivele UE pentru 2030 privind clima și cu obiectivul neutralității climatice a UE până în 2050 (13), menținând și îmbunătățind în același timp gradul de ocupare a forței de muncă
  calificate
  și evitând degradarea mediului. De asemenea, este necesar să se acorde o atenție deosebită activităților care consolidează inovarea și cercetarea în domeniul tehnologiilor avansate și sustenabile, precum și în domeniul digitalizării, al conectivității și al
  mobilității inteligente și sustenabile
  , cu condiția ca aceste măsuri să contribuie la atenuarea efectelor negative ale tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic și circulară
  , luând în considerare caracteristicile economice, sociale și energetice ale fiecărui stat membru. Importanța pe care o au cultura, educația și crearea de comunități în procesul de tranziție ar trebui, de asemenea, concretizată prin sprijinirea activităților care se ocupă de patrimoniul minier.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Pentru a-i proteja pe cetățenii cei mai vulnerabili la tranziția climatică, FTJ trebuie să acopere, de asemenea, perfecționarea
  și
  recalificarea lucrătorilor afectați, pentru
  a-i
  ajuta să se adapteze la noi oportunități de angajare, precum și asistența pentru căutarea unui loc de muncă acordată persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă și incluziunea lor activă pe piața muncii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Pentru a-i proteja pe cetățenii cei mai vulnerabili la tranziția climatică, FTJ trebuie să acopere, de asemenea, perfecționarea
  și
  recalificarea lucrătorilor afectați, pentru
  a-i
  ajuta să se adapteze la noi oportunități de angajare, precum și asistența pentru căutarea unui loc de muncă acordată persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă și incluziunea lor activă pe piața muncii.

| (11) | Pentru a-i proteja pe cetățenii cei mai vulnerabili la tranziția climatică, FTJ ar trebui să acopere, de asemenea, perfecționarea, recalificarea și
  formarea
  lucrătorilor afectați
  și a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, în special a femeilor
  , pentru
  a le
  ajuta să se adapteze la noi oportunități de angajare
  și să dobândească noi calificări, potrivite pentru economia verde
  , precum și asistența pentru căutarea unui loc de muncă acordată persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă și incluziunea lor activă pe piața muncii.
  Promovarea coeziunii sociale ar trebui să constituie un principiu de bază în acordarea de sprijin din partea FTJ. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a-i proteja pe cetățenii cei mai vulnerabili la tranziția climatică, FTJ ar trebui să acopere, de asemenea, perfecționarea, recalificarea și
  formarea
  lucrătorilor afectați
  și a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, în special a femeilor
  , pentru
  a le
  ajuta să se adapteze la noi oportunități de angajare
  și să dobândească noi calificări, potrivite pentru economia verde
  , precum și asistența pentru căutarea unui loc de muncă acordată persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă și incluziunea lor activă pe piața muncii.
  Promovarea coeziunii sociale ar trebui să constituie un principiu de bază în acordarea de sprijin din partea FTJ.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Pentru a consolida diversificarea economică a teritoriilor afectate de tranziție, FTJ trebuie să ofere sprijin pentru investiții productive în IMM-uri. Investițiile productive trebuie înțelese ca investiții în active imobilizate sau necorporale ale întreprinderilor în vederea producerii de bunuri și servicii, contribuind astfel la formarea brută de capital și la ocuparea forței de muncă. Pentru alte întreprinderi decât IMM-urile, investițiile productive trebuie sprijinite numai dacă sunt necesare pentru atenuarea pierderilor de locuri de muncă generate de tranziție prin crearea sau protejarea unui număr semnificativ de locuri de muncă și dacă nu conduc la o relocare sau nu sunt rezultatul acesteia. Investițiile în instalațiile industriale existente, inclusiv cele vizate de schema UE de comercializare a certificatelor de emisii, trebuie permise dacă contribuie la tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic până în 2050 și se situează cu mult sub nivelul de referință relevant stabilit pentru alocarea cu titlu gratuit în temeiul Directivei 2003/87/CE (14) a Parlamentului European și a Consiliului și dacă duc la
  protejarea
  unui număr semnificativ de locuri de muncă. Orice astfel de investiție trebuie să fie justificată în mod corespunzător în planul teritorial pertinent pentru o tranziție justă. Pentru a proteja integritatea pieței interne și politica de coeziune, sprijinul acordat întreprinderilor trebuie să respecte normele Uniunii privind ajutoarele de stat, astfel cum sunt prevăzute la articolele 107 și 108
  din TFUE și, în special, sprijinul acordat investițiilor productive ale altor întreprinderi decât IMM-urile trebuie limitat la întreprinderile situate în zone desemnate ca zone asistate în sensul articolului 107 alineatul (3) literele (a) și (c)
  din TFUE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Pentru a consolida diversificarea economică a teritoriilor afectate de tranziție, FTJ trebuie să ofere sprijin pentru investiții productive în IMM-uri. Investițiile productive trebuie înțelese ca investiții în active imobilizate sau necorporale ale întreprinderilor în vederea producerii de bunuri și servicii, contribuind astfel la formarea brută de capital și la ocuparea forței de muncă. Pentru alte întreprinderi decât IMM-urile, investițiile productive trebuie sprijinite numai dacă sunt necesare pentru atenuarea pierderilor de locuri de muncă generate de tranziție prin crearea sau protejarea unui număr semnificativ de locuri de muncă și dacă nu conduc la o relocare sau nu sunt rezultatul acesteia. Investițiile în instalațiile industriale existente, inclusiv cele vizate de schema UE de comercializare a certificatelor de emisii, trebuie permise dacă contribuie la tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic până în 2050 și se situează cu mult sub nivelul de referință relevant stabilit pentru alocarea cu titlu gratuit în temeiul Directivei 2003/87/CE (14) a Parlamentului European și a Consiliului și dacă duc la
  protejarea
  unui număr semnificativ de locuri de muncă. Orice astfel de investiție trebuie să fie justificată în mod corespunzător în planul teritorial pertinent pentru o tranziție justă. Pentru a proteja integritatea pieței interne și politica de coeziune, sprijinul acordat întreprinderilor trebuie să respecte normele Uniunii privind ajutoarele de stat, astfel cum sunt prevăzute la articolele 107 și 108
  din TFUE și, în special, sprijinul acordat investițiilor productive ale altor întreprinderi decât IMM-urile trebuie limitat la întreprinderile situate în zone desemnate ca zone asistate în sensul articolului 107 alineatul (3) literele (a) și (c)
  din TFUE.

| (12) | Pentru a consolida diversificarea economică a teritoriilor afectate de tranziție, FTJ trebuie să ofere sprijin pentru investiții productive în IMM-uri. Investițiile productive trebuie înțelese ca investiții în active imobilizate sau necorporale ale întreprinderilor în vederea producerii de bunuri și servicii, contribuind astfel la formarea brută de capital și la ocuparea forței de muncă. Pentru alte întreprinderi decât IMM-urile, investițiile productive trebuie sprijinite numai dacă sunt necesare pentru atenuarea pierderilor de locuri de muncă generate de tranziție prin crearea sau protejarea unui număr semnificativ de locuri de muncă și dacă nu conduc la o relocare sau nu sunt rezultatul acesteia. Investițiile în instalațiile industriale existente, inclusiv cele vizate de schema UE de comercializare a certificatelor de emisii, trebuie permise dacă contribuie la tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic până în 2050 și se situează cu mult sub nivelul de referință relevant stabilit pentru alocarea cu titlu gratuit în temeiul Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14) și dacă duc la
  crearea și menținerea
  unui număr semnificativ de locuri de muncă. Orice astfel de investiție trebuie să fie justificată în mod corespunzător în planul teritorial pertinent pentru o tranziție justă
  , să fie sustenabilă și, dacă este cazul, să fie în concordanță cu principiile „poluatorul plătește” și „eficiența energetică pe primul loc”
  . Pentru a proteja integritatea pieței interne și politica de coeziune, sprijinul acordat întreprinderilor trebuie să respecte normele Uniunii privind ajutoarele de stat, astfel cum sunt prevăzute la articolele 107 și 108 din TFUE. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a consolida diversificarea economică a teritoriilor afectate de tranziție, FTJ trebuie să ofere sprijin pentru investiții productive în IMM-uri. Investițiile productive trebuie înțelese ca investiții în active imobilizate sau necorporale ale întreprinderilor în vederea producerii de bunuri și servicii, contribuind astfel la formarea brută de capital și la ocuparea forței de muncă. Pentru alte întreprinderi decât IMM-urile, investițiile productive trebuie sprijinite numai dacă sunt necesare pentru atenuarea pierderilor de locuri de muncă generate de tranziție prin crearea sau protejarea unui număr semnificativ de locuri de muncă și dacă nu conduc la o relocare sau nu sunt rezultatul acesteia. Investițiile în instalațiile industriale existente, inclusiv cele vizate de schema UE de comercializare a certificatelor de emisii, trebuie permise dacă contribuie la tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic până în 2050 și se situează cu mult sub nivelul de referință relevant stabilit pentru alocarea cu titlu gratuit în temeiul Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14) și dacă duc la
  crearea și menținerea
  unui număr semnificativ de locuri de muncă. Orice astfel de investiție trebuie să fie justificată în mod corespunzător în planul teritorial pertinent pentru o tranziție justă
  , să fie sustenabilă și, dacă este cazul, să fie în concordanță cu principiile „poluatorul plătește” și „eficiența energetică pe primul loc”
  . Pentru a proteja integritatea pieței interne și politica de coeziune, sprijinul acordat întreprinderilor trebuie să respecte normele Uniunii privind ajutoarele de stat, astfel cum sunt prevăzute la articolele 107 și 108 din TFUE.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12a) | Sprijinirea investițiilor productive în întreprinderi, altele decât IMM-urile, prin intermediul FTJ ar trebui să se limiteze la regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile de tranziție, astfel cum se prevede la articolul 102 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. .../... [RDC]. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12a)

Sprijinirea investițiilor productive în întreprinderi, altele decât IMM-urile, prin intermediul FTJ ar trebui să se limiteze la regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile de tranziție, astfel cum se prevede la articolul 102 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. .../... [RDC].

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Pentru a oferi flexibilitate în ceea ce privește programarea resurselor FTJ în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă, trebuie să fie posibilă elaborarea unui program independent al FTJ sau programarea resurselor FTJ în una sau mai multe priorități specifice din cadrul unui program sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională („FEDR”), de Fondul social european Plus („FSE+”) sau de Fondul de coeziune. În conformitate cu articolul 21a din Regulamentul (UE) [noul RDC], resursele FTJ
  trebuie
  consolidate printr-o finanțare complementară din partea FEDR și a FSE+. Sumele transferate de la FEDR și FSE+ trebuie să fie în concordanță cu tipurile de operațiuni prevăzute în planurile teritoriale pentru o tranziție justă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Pentru a oferi flexibilitate în ceea ce privește programarea resurselor FTJ în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă, trebuie să fie posibilă elaborarea unui program independent al FTJ sau programarea resurselor FTJ în una sau mai multe priorități specifice din cadrul unui program sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională („FEDR”), de Fondul social european Plus („FSE+”) sau de Fondul de coeziune. În conformitate cu articolul 21a din Regulamentul (UE) [noul RDC], resursele FTJ
  trebuie
  consolidate printr-o finanțare complementară din partea FEDR și a FSE+. Sumele transferate de la FEDR și FSE+ trebuie să fie în concordanță cu tipurile de operațiuni prevăzute în planurile teritoriale pentru o tranziție justă.

| (13) | Pentru a oferi flexibilitate în ceea ce privește programarea resurselor FTJ în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă, trebuie să fie posibilă elaborarea unui program independent al FTJ sau programarea resurselor FTJ în una sau mai multe priorități specifice din cadrul unui program sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională („FEDR”), de Fondul social european Plus („FSE+”) sau de Fondul de coeziune. În conformitate cu articolul 21a din Regulamentul (UE) [noul RDC], resursele FTJ
  ar putea fi
  consolidate
  , în mod voluntar,
  printr-o finanțare complementară din partea FEDR și a FSE+. Sumele transferate de la FEDR și FSE+ trebuie să fie în concordanță cu tipurile de operațiuni prevăzute în planurile teritoriale pentru o tranziție justă. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a oferi flexibilitate în ceea ce privește programarea resurselor FTJ în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă, trebuie să fie posibilă elaborarea unui program independent al FTJ sau programarea resurselor FTJ în una sau mai multe priorități specifice din cadrul unui program sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională („FEDR”), de Fondul social european Plus („FSE+”) sau de Fondul de coeziune. În conformitate cu articolul 21a din Regulamentul (UE) [noul RDC], resursele FTJ
  ar putea fi
  consolidate
  , în mod voluntar,
  printr-o finanțare complementară din partea FEDR și a FSE+. Sumele transferate de la FEDR și FSE+ trebuie să fie în concordanță cu tipurile de operațiuni prevăzute în planurile teritoriale pentru o tranziție justă.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Sprijinul FTJ trebuie să fie condiționat de punerea în aplicare efectivă a unui proces de tranziție pe un teritoriu specific pentru a realiza o economie neutră din punct de vedere climatic. În această privință, statele membre trebuie să elaboreze, în cooperare cu părțile interesate relevante și cu sprijinul Comisiei, planuri teritoriale pentru o tranziție justă care să detalieze procesul de tranziție, în conformitate cu planurile naționale privind energia și clima. În acest scop, Comisia trebuie să înființeze o Platformă pentru o tranziție justă care să se bazeze pe platforma existentă pentru regiunile carbonifere în tranziție, pentru a permite schimburile bilaterale și multilaterale de experiență cu privire la lecțiile învățate și la bunele practici în toate sectoarele afectate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Sprijinul FTJ trebuie să fie condiționat de punerea în aplicare efectivă a unui proces de tranziție pe un teritoriu specific pentru a realiza o economie neutră din punct de vedere climatic. În această privință, statele membre trebuie să elaboreze, în cooperare cu părțile interesate relevante și cu sprijinul Comisiei, planuri teritoriale pentru o tranziție justă care să detalieze procesul de tranziție, în conformitate cu planurile naționale privind energia și clima. În acest scop, Comisia trebuie să înființeze o Platformă pentru o tranziție justă care să se bazeze pe platforma existentă pentru regiunile carbonifere în tranziție, pentru a permite schimburile bilaterale și multilaterale de experiență cu privire la lecțiile învățate și la bunele practici în toate sectoarele afectate.

| (14) | Sprijinul FTJ ar trebui să fie condiționat de punerea în aplicare efectivă
  și cuantificabilă
  a unui proces de tranziție pe un teritoriu specific pentru a realiza o economie neutră din punct de vedere climatic. În această privință, statele membre ar trebui să elaboreze, în
  cadrul dialogului social, în
  cooperare cu părțile interesate relevante și
  în conformitate cu principiul parteneriatului stabilit la articolul 6 din Regulamentul (UE) .../... [noul RDC],
  cu sprijinul Comisiei, planuri teritoriale pentru o tranziție justă care să detalieze procesul de tranziție, în conformitate cu planurile naționale privind energia și clima
  și eventual mergând dincolo de aceste planuri
  . În acest scop, Comisia ar trebui să înființeze o Platformă pentru o tranziție justă care să se bazeze pe platforma existentă pentru regiunile carbonifere în tranziție, pentru a permite schimburile bilaterale și multilaterale de experiență cu privire la lecțiile învățate și la bunele practici în toate sectoarele afectate. |
| --- | --- |

(14)

Sprijinul FTJ ar trebui să fie condiționat de punerea în aplicare efectivă
  și cuantificabilă
  a unui proces de tranziție pe un teritoriu specific pentru a realiza o economie neutră din punct de vedere climatic. În această privință, statele membre ar trebui să elaboreze, în
  cadrul dialogului social, în
  cooperare cu părțile interesate relevante și
  în conformitate cu principiul parteneriatului stabilit la articolul 6 din Regulamentul (UE) .../... [noul RDC],
  cu sprijinul Comisiei, planuri teritoriale pentru o tranziție justă care să detalieze procesul de tranziție, în conformitate cu planurile naționale privind energia și clima
  și eventual mergând dincolo de aceste planuri
  . În acest scop, Comisia ar trebui să înființeze o Platformă pentru o tranziție justă care să se bazeze pe platforma existentă pentru regiunile carbonifere în tranziție, pentru a permite schimburile bilaterale și multilaterale de experiență cu privire la lecțiile învățate și la bunele practici în toate sectoarele afectate.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | Planurile teritoriale pentru o tranziție justă trebuie să identifice teritoriile cele mai afectate, în care trebuie concentrat sprijinul FTJ, și să descrie acțiunile specifice care urmează să fie întreprinse pentru a ajunge la o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în ceea ce privește conversia sau închiderea instalațiilor care implică producția de combustibili fosili sau alte activități care generează emisii ridicate de gaze cu efect de seră. Aceste teritorii trebuie definite cu precizie și trebuie să corespundă regiunilor de nivel NUTS 3 sau să facă parte din acestea. Planurile trebuie să detalieze provocările și
  nevoile
  acestor teritorii și să identifice tipul de operațiuni necesare într-un mod care să asigure dezvoltarea coerentă a unor activități economice reziliente la schimbările climatice, care să fie compatibile totodată cu tranziția către neutralitatea climatică și cu obiectivele Pactului
  ecologic
  european. Numai investițiile conforme cu planurile de tranziție trebuie să primească sprijin financiar din partea FTJ. Planurile teritoriale pentru o tranziție justă trebuie să facă parte din programele (sprijinite de FEDR, FSE+, Fondul de coeziune sau FTJ, după caz) care sunt aprobate de Comisie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Planurile teritoriale pentru o tranziție justă trebuie să identifice teritoriile cele mai afectate, în care trebuie concentrat sprijinul FTJ, și să descrie acțiunile specifice care urmează să fie întreprinse pentru a ajunge la o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în ceea ce privește conversia sau închiderea instalațiilor care implică producția de combustibili fosili sau alte activități care generează emisii ridicate de gaze cu efect de seră. Aceste teritorii trebuie definite cu precizie și trebuie să corespundă regiunilor de nivel NUTS 3 sau să facă parte din acestea. Planurile trebuie să detalieze provocările și
  nevoile
  acestor teritorii și să identifice tipul de operațiuni necesare într-un mod care să asigure dezvoltarea coerentă a unor activități economice reziliente la schimbările climatice, care să fie compatibile totodată cu tranziția către neutralitatea climatică și cu obiectivele Pactului
  ecologic
  european. Numai investițiile conforme cu planurile de tranziție trebuie să primească sprijin financiar din partea FTJ. Planurile teritoriale pentru o tranziție justă trebuie să facă parte din programele (sprijinite de FEDR, FSE+, Fondul de coeziune sau FTJ, după caz) care sunt aprobate de Comisie.

| (15) | Planurile teritoriale pentru o tranziție justă ar trebui să identifice teritoriile cele mai afectate, în care ar trebui concentrat sprijinul FTJ și să descrie acțiunile specifice care urmează să fie întreprinse pentru a ajunge la
  realizarea obiectivelor Uniunii în materie de climă pentru 2030 și la
  o economie neutră din punct de vedere climatic
  până în 2050
  , în special în ceea ce privește conversia sau închiderea instalațiilor care implică producția de combustibili fosili sau alte activități care generează emisii ridicate de gaze cu efect de seră
  , menținând și extinzând totodată oportunitățile de angajare în teritoriile afectate, cu scopul de a evita excluziunea socială. Ar trebui să se țină seama de factori agravanți precum ratele șomajului și tendințele în materie de depopulare
  . Aceste teritorii ar trebui definite cu precizie și ar trebui să corespundă regiunilor de nivel NUTS 3 sau să facă parte din acestea. Planurile ar trebui să detalieze provocările
  , nevoile
  și
  oportunitățile
  acestor teritorii și să identifice tipul de operațiuni necesare într-un mod care să asigure dezvoltarea coerentă a unor activități economice reziliente la schimbările climatice, care să fie compatibile totodată cu tranziția către neutralitatea climatică și cu obiectivele Pactului
  verde
  european. Numai investițiile conforme cu planurile de tranziție ar trebui să primească sprijin financiar din partea FTJ. Planurile teritoriale pentru o tranziție justă ar trebui să facă parte din programele (sprijinite de FEDR, FSE+, Fondul de coeziune sau FTJ, după caz) care sunt aprobate de Comisie. |
| --- | --- |

(15)

Planurile teritoriale pentru o tranziție justă ar trebui să identifice teritoriile cele mai afectate, în care ar trebui concentrat sprijinul FTJ și să descrie acțiunile specifice care urmează să fie întreprinse pentru a ajunge la
  realizarea obiectivelor Uniunii în materie de climă pentru 2030 și la
  o economie neutră din punct de vedere climatic
  până în 2050
  , în special în ceea ce privește conversia sau închiderea instalațiilor care implică producția de combustibili fosili sau alte activități care generează emisii ridicate de gaze cu efect de seră
  , menținând și extinzând totodată oportunitățile de angajare în teritoriile afectate, cu scopul de a evita excluziunea socială. Ar trebui să se țină seama de factori agravanți precum ratele șomajului și tendințele în materie de depopulare
  . Aceste teritorii ar trebui definite cu precizie și ar trebui să corespundă regiunilor de nivel NUTS 3 sau să facă parte din acestea. Planurile ar trebui să detalieze provocările
  , nevoile
  și
  oportunitățile
  acestor teritorii și să identifice tipul de operațiuni necesare într-un mod care să asigure dezvoltarea coerentă a unor activități economice reziliente la schimbările climatice, care să fie compatibile totodată cu tranziția către neutralitatea climatică și cu obiectivele Pactului
  verde
  european. Numai investițiile conforme cu planurile de tranziție ar trebui să primească sprijin financiar din partea FTJ. Planurile teritoriale pentru o tranziție justă ar trebui să facă parte din programele (sprijinite de FEDR, FSE+, Fondul de coeziune sau FTJ, după caz) care sunt aprobate de Comisie.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | Obiectivul prezentului regulament, și anume sprijinirea
  teritoriilor
  care se confruntă cu transformări economice și sociale în vederea tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre în mod individual. Principalele motive în acest sens sunt, pe de o parte, disparitățile dintre nivelurile de dezvoltare ale diferitelor teritorii și rămânerea în urmă a celor mai defavorizate teritorii, precum și limitarea resurselor financiare ale statelor membre și ale teritoriilor și, pe de altă parte, necesitatea unui cadru coerent de punere în aplicare care să acopere mai multe fonduri ale Uniunii în cadrul gestiunii partajate. Întrucât aceste obiective pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din TUE. În conformitate cu principiul proporționalității prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

Obiectivul prezentului regulament, și anume sprijinirea
  teritoriilor
  care se confruntă cu transformări economice și sociale în vederea tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre în mod individual. Principalele motive în acest sens sunt, pe de o parte, disparitățile dintre nivelurile de dezvoltare ale diferitelor teritorii și rămânerea în urmă a celor mai defavorizate teritorii, precum și limitarea resurselor financiare ale statelor membre și ale teritoriilor și, pe de altă parte, necesitatea unui cadru coerent de punere în aplicare care să acopere mai multe fonduri ale Uniunii în cadrul gestiunii partajate. Întrucât aceste obiective pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din TUE. În conformitate cu principiul proporționalității prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective,

| (19) | Obiectivul prezentului regulament, și anume sprijinirea
  populației, economiei și a mediului din teritoriile
  care se confruntă cu transformări economice și sociale în vederea tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre în mod individual. Principalele motive în acest sens sunt, pe de o parte, disparitățile dintre nivelurile de dezvoltare ale diferitelor teritorii și rămânerea în urmă a celor mai defavorizate teritorii, precum și limitarea resurselor financiare ale statelor membre și ale teritoriilor și, pe de altă parte, necesitatea unui cadru coerent de punere în aplicare care să acopere mai multe fonduri ale Uniunii în cadrul gestiunii partajate
  și care să garanteze respectarea standardelor sociale și de mediu, precum și promovarea participării lucrătorilor
  . Întrucât aceste obiective pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din TUE. În conformitate cu principiul proporționalității prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective, |
| --- | --- |

(19)

Obiectivul prezentului regulament, și anume sprijinirea
  populației, economiei și a mediului din teritoriile
  care se confruntă cu transformări economice și sociale în vederea tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre în mod individual. Principalele motive în acest sens sunt, pe de o parte, disparitățile dintre nivelurile de dezvoltare ale diferitelor teritorii și rămânerea în urmă a celor mai defavorizate teritorii, precum și limitarea resurselor financiare ale statelor membre și ale teritoriilor și, pe de altă parte, necesitatea unui cadru coerent de punere în aplicare care să acopere mai multe fonduri ale Uniunii în cadrul gestiunii partajate
  și care să garanteze respectarea standardelor sociale și de mediu, precum și promovarea participării lucrătorilor
  . Întrucât aceste obiective pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din TUE. În conformitate cu principiul proporționalității prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective,

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Prezentul regulament instituie Fondul pentru o tranziție justă („FTJ”) pentru a oferi sprijin
  teritoriilor
  care se confruntă cu provocări socioeconomice majore aferente procesului de tranziție către o economie a Uniunii neutră din punct de vedere climatic până în 2050. | 1.   Prezentul regulament instituie Fondul pentru o tranziție justă („FTJ”) pentru a oferi sprijin
  populației, economiei și mediului din teritoriile
  care se confruntă cu provocări socioeconomice majore aferente procesului de tranziție
  către obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și
  către o economie a Uniunii neutră din punct de vedere climatic până în 2050. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Prezentul regulament instituie Fondul pentru o tranziție justă („FTJ”) pentru a oferi sprijin
  teritoriilor
  care se confruntă cu provocări socioeconomice majore aferente procesului de tranziție către o economie a Uniunii neutră din punct de vedere climatic până în 2050.

1.   Prezentul regulament instituie Fondul pentru o tranziție justă („FTJ”) pentru a oferi sprijin
  populației, economiei și mediului din teritoriile
  care se confruntă cu provocări socioeconomice majore aferente procesului de tranziție
  către obiectivele Uniunii privind energia și clima pentru 2030 și
  către o economie a Uniunii neutră din punct de vedere climatic până în 2050.

Amendamentul 19

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1

Articolul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În conformitate cu articolul [4 alineatul (1)] al doilea paragraf din Regulamentul (UE) [noul RDC], FTJ contribuie la obiectivul specific unic de a permite regiunilor și
  cetățenilor
  să facă față efectelor sociale, economice și de mediu ale tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic. | În conformitate cu articolul [4 alineatul (1)] al doilea paragraf din Regulamentul (UE) [noul RDC], FTJ contribuie la obiectivul specific unic de a permite regiunilor
  , cetățenilor, întreprinderilor
  și
  altor părți interesate
  să facă față efectelor sociale,
  asupra muncii,
  economice și de mediu ale tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic
  până în 2050 și către obiectivele intermediare pentru 2030, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În conformitate cu articolul [4 alineatul (1)] al doilea paragraf din Regulamentul (UE) [noul RDC], FTJ contribuie la obiectivul specific unic de a permite regiunilor și
  cetățenilor
  să facă față efectelor sociale, economice și de mediu ale tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic.

cetățenilor

În conformitate cu articolul [4 alineatul (1)] al doilea paragraf din Regulamentul (UE) [noul RDC], FTJ contribuie la obiectivul specific unic de a permite regiunilor
  , cetățenilor, întreprinderilor
  și
  altor părți interesate
  să facă față efectelor sociale,
  asupra muncii,
  economice și de mediu ale tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic
  până în 2050 și către obiectivele intermediare pentru 2030, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris
  .

, cetățenilor, întreprinderilor

altor părți interesate

asupra muncii,

până în 2050 și către obiectivele intermediare pentru 2030, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris

Amendamentul 20

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – paragraful 1

Articolul 3 – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Resursele FTJ în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă disponibile pentru angajamentul bugetar pentru perioada 2021-2027 sunt de
  11 270 459 000
  EUR la prețurile
  curente, sumă
  care poate fi
  majorată
  , dacă este cazul, cu resurse suplimentare alocate în bugetul Uniunii, precum și cu alte resurse în conformitate cu actul de bază aplicabil. | 2.   Resursele FTJ în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă disponibile pentru angajamentul bugetar pentru perioada 2021-2027 sunt de
  25 358 532 750
   EUR la prețurile
  din 2018 („principal”) și nu rezultă din transferuri de resurse de la alte fonduri
  care
  intră sub incidența Regulamentului (UE) .../... [noul RDC]. Principalul
  poate fi
  majorat
  , dacă este cazul, cu resurse suplimentare alocate în bugetul Uniunii, precum și cu alte resurse în conformitate cu actul de bază aplicabil. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Resursele FTJ în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă disponibile pentru angajamentul bugetar pentru perioada 2021-2027 sunt de
  11 270 459 000
  EUR la prețurile
  curente, sumă
  care poate fi
  majorată
  , dacă este cazul, cu resurse suplimentare alocate în bugetul Uniunii, precum și cu alte resurse în conformitate cu actul de bază aplicabil.

2.   Resursele FTJ în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă disponibile pentru angajamentul bugetar pentru perioada 2021-2027 sunt de
  25 358 532 750
   EUR la prețurile
  din 2018 („principal”) și nu rezultă din transferuri de resurse de la alte fonduri
  care
  intră sub incidența Regulamentului (UE) .../... [noul RDC]. Principalul
  poate fi
  majorat
  , dacă este cazul, cu resurse suplimentare alocate în bugetul Uniunii, precum și cu alte resurse în conformitate cu actul de bază aplicabil.

Amendamentul 21

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3a – alineatul 3

Articolul 3a – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   
  Defalcarea anuală a
  sumei menționate la alineatul (1) de către statele membre se
  include
  în decizia Comisiei menționată la articolul 3 alineatul (3), în conformitate cu metodologia stabilită în anexa I. | 3.   
  La cererea unui stat membru, suma menționată la alineatul (1) primul paragraf din prezentul articol este, de asemenea, pusă la dispoziție pentru anii 2025-2027. Pentru fiecare perioadă, defalcările anuale aferente ale
  sumei menționate la alineatul (1)
  din prezentul articol
  de către statele membre se
  includ
  în decizia Comisiei menționată la articolul 3 alineatul (3), în conformitate cu metodologia stabilită în anexa I. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   
  Defalcarea anuală a
  sumei menționate la alineatul (1) de către statele membre se
  include
  în decizia Comisiei menționată la articolul 3 alineatul (3), în conformitate cu metodologia stabilită în anexa I.

3.   
  La cererea unui stat membru, suma menționată la alineatul (1) primul paragraf din prezentul articol este, de asemenea, pusă la dispoziție pentru anii 2025-2027. Pentru fiecare perioadă, defalcările anuale aferente ale
  sumei menționate la alineatul (1)
  din prezentul articol
  de către statele membre se
  includ
  în decizia Comisiei menționată la articolul 3 alineatul (3), în conformitate cu metodologia stabilită în anexa I.

Amendamentul 22

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 b (nou)

Articolul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 3b




  Mecanismul de recompensare ecologică




  18 % din totalul sumelor menționate la articolul 3 alineatul (2) primul paragraf și la articolul 3a alineatul (1) primul paragraf se alocă în conformitate cu ritmul în care statele membre își reduc emisiile de gaze cu efect de seră, împărțit la VNB-ul lor mediu cel mai recent. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 3b

Mecanismul de recompensare ecologică

18 % din totalul sumelor menționate la articolul 3 alineatul (2) primul paragraf și la articolul 3a alineatul (1) primul paragraf se alocă în conformitate cu ritmul în care statele membre își reduc emisiile de gaze cu efect de seră, împărțit la VNB-ul lor mediu cel mai recent.

Amendamentul 23

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 c (nou)

Articolul 3 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 3c




  Alocări specifice pentru regiunile ultraperiferice și insule




  1 % din totalul sumelor menționate la articolul 3 alineatul (2) primul paragraf și la articolul 3a alineatul (1) primul paragraf constituie o alocare specifică pentru insule, iar 1 % reprezintă o alocare specifică pentru regiunile ultraperiferice, astfel cum se menționează la articolul 349 din TFUE, acordată statelor membre în cauză. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 3c

Alocări specifice pentru regiunile ultraperiferice și insule

1 % din totalul sumelor menționate la articolul 3 alineatul (2) primul paragraf și la articolul 3a alineatul (1) primul paragraf constituie o alocare specifică pentru insule, iar 1 % reprezintă o alocare specifică pentru regiunile ultraperiferice, astfel cum se menționează la articolul 349 din TFUE, acordată statelor membre în cauză.

Amendamentul 66

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 d (nou)

Articolul 3 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 3d




  Accesul la FTJ




  Accesul la FTJ este condiționat de adoptarea unui obiectiv național în vederea realizării neutralității climatice până în 2050.




  Pentru statele membre respective care nu au definit încă un obiectiv național pentru a ajunge la neutralitate climatică, se eliberează numai 50 % din alocarea lor națională, restul de 50 % fiind pus la dispoziție după adoptarea acestui obiectiv. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 3d

Accesul la FTJ

Accesul la FTJ este condiționat de adoptarea unui obiectiv național în vederea realizării neutralității climatice până în 2050.

Pentru statele membre respective care nu au definit încă un obiectiv național pentru a ajunge la neutralitate climatică, se eliberează numai 50 % din alocarea lor națională, restul de 50 % fiind pus la dispoziție după adoptarea acestui obiectiv.

Amendamentul 24

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera a

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | investiții productive în IMM-uri, inclusiv în întreprinderi nou-înființate, care conduc la diversificare și reconversie economică; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

investiții productive în IMM-uri, inclusiv în întreprinderi nou-înființate, care conduc la diversificare și reconversie economică;

| (a) | investiții productive
  și durabile
  în
  microîntreprinderi și
  IMM-uri, inclusiv în întreprinderi nou-înființate
  și turism sustenabil
  , care conduc la
  crearea de locuri de muncă, modernizare,
  diversificare și reconversie economică; |
| --- | --- |

(a)

investiții productive
  și durabile
  în
  microîntreprinderi și
  IMM-uri, inclusiv în întreprinderi nou-înființate
  și turism sustenabil
  , care conduc la
  crearea de locuri de muncă, modernizare,
  diversificare și reconversie economică;

și durabile

microîntreprinderi și

și turism sustenabil

crearea de locuri de muncă, modernizare,

Amendamentul 25

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera b

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | investiții în crearea de noi întreprinderi, inclusiv prin incubatoare de afaceri și servicii de consultanță; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

investiții în crearea de noi întreprinderi, inclusiv prin incubatoare de afaceri și servicii de consultanță;

| (b) | investiții în crearea de noi întreprinderi
  și în dezvoltarea celor existente
  , inclusiv prin incubatoare de afaceri și servicii de consultanță
  , care să ducă la crearea de locuri de muncă
  ; |
| --- | --- |

(b)

investiții în crearea de noi întreprinderi
  și în dezvoltarea celor existente
  , inclusiv prin incubatoare de afaceri și servicii de consultanță
  , care să ducă la crearea de locuri de muncă
  ;

și în dezvoltarea celor existente

, care să ducă la crearea de locuri de muncă

Amendamentul 26

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera ba (nouă)

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | investiții în infrastructurile sociale, care să ducă la crearea de locuri de muncă și diversificare economică; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

investiții în infrastructurile sociale, care să ducă la crearea de locuri de muncă și diversificare economică;

investiții în infrastructurile sociale, care să ducă la crearea de locuri de muncă și diversificare economică;

Amendamentul 27

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera c

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | investiții în activități de cercetare și inovare și de promovare a transferului de tehnologii avansate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

investiții în activități de cercetare și inovare și de promovare a transferului de tehnologii avansate;

| (c) | investiții în activități de cercetare și inovare
  , inclusiv în cadrul universităților și al institutelor de cercetare publice,
  și de promovare a transferului de tehnologii avansate
  și pregătite pentru comercializare
  ; |
| --- | --- |

(c)

investiții în activități de cercetare și inovare
  , inclusiv în cadrul universităților și al institutelor de cercetare publice,
  și de promovare a transferului de tehnologii avansate
  și pregătite pentru comercializare
  ;

, inclusiv în cadrul universităților și al institutelor de cercetare publice,

și pregătite pentru comercializare

Amendamentul 28

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera d

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | investiții în dezvoltarea de tehnologii și infrastructuri pentru o energie curată la prețuri accesibile, în reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, în eficiența energetică și energia din surse regenerabile; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

investiții în dezvoltarea de tehnologii și infrastructuri pentru o energie curată la prețuri accesibile, în reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, în eficiența energetică și energia din surse regenerabile;

| (d) | investiții în dezvoltarea de tehnologii și infrastructuri pentru o energie curată la prețuri accesibile
  și sistemele aferente
  , în reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, în eficiența energetică
  , în tehnologiile de stocare a energiei
  și
  în
  energia
  durabilă
  din surse regenerabile
  , acolo unde aceste investiții duc la crearea de locuri de muncă și la menținerea unor locuri de muncă sustenabile la o scară considerabilă
  ; |
| --- | --- |

(d)

investiții în dezvoltarea de tehnologii și infrastructuri pentru o energie curată la prețuri accesibile
  și sistemele aferente
  , în reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, în eficiența energetică
  , în tehnologiile de stocare a energiei
  și
  în
  energia
  durabilă
  din surse regenerabile
  , acolo unde aceste investiții duc la crearea de locuri de muncă și la menținerea unor locuri de muncă sustenabile la o scară considerabilă
  ;

și sistemele aferente

, în tehnologiile de stocare a energiei

în

durabilă

, acolo unde aceste investiții duc la crearea de locuri de muncă și la menținerea unor locuri de muncă sustenabile la o scară considerabilă

Amendamentul 29

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera da (nouă)

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera da (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | investiții într-o mobilitate inteligentă și durabilă și într-o infrastructură de transport ecologică; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

investiții într-o mobilitate inteligentă și durabilă și într-o infrastructură de transport ecologică;

investiții într-o mobilitate inteligentă și durabilă și într-o infrastructură de transport ecologică;

Amendamentul 30

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera db (nouă)

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera db (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (db) | investițiile în proiecte de combatere a sărăciei energetice, în special în locuințe sociale, și de promovare a eficienței energetice, a unei abordări neutre din punct de vedere climatic și a încălzirii centralizate cu emisii scăzute în regiunile cele mai afectate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(db)

(db)

investițiile în proiecte de combatere a sărăciei energetice, în special în locuințe sociale, și de promovare a eficienței energetice, a unei abordări neutre din punct de vedere climatic și a încălzirii centralizate cu emisii scăzute în regiunile cele mai afectate;

investițiile în proiecte de combatere a sărăciei energetice, în special în locuințe sociale, și de promovare a eficienței energetice, a unei abordări neutre din punct de vedere climatic și a încălzirii centralizate cu emisii scăzute în regiunile cele mai afectate;

Amendamentul 31

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera e

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | investiții în digitalizare și în conectivitatea digitală; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

investiții în digitalizare și în conectivitatea digitală;

| (e) | investiții în digitalizare
  , în inovarea digitală
  și în conectivitatea digitală
  , inclusiv în agricultura digitală și de precizie
  ; |
| --- | --- |

(e)

investiții în digitalizare
  , în inovarea digitală
  și în conectivitatea digitală
  , inclusiv în agricultura digitală și de precizie
  ;

, în inovarea digitală

, inclusiv în agricultura digitală și de precizie

Amendamentul 32

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera f

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | investiții în regenerarea și decontaminarea siturilor, în proiecte de
  restaurare a terenurilor și de
  reconversie; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

investiții în regenerarea și decontaminarea siturilor, în proiecte de
  restaurare a terenurilor și de
  reconversie;

restaurare a terenurilor și de

| (f) | investiții în
  infrastructura ecologică, precum și în
  regenerarea și decontaminarea siturilor,
  a terenurilor industriale abandonate și
  în proiecte de reconversie
  , atunci când nu se poate aplica principiul „poluatorul plătește”
  ; |
| --- | --- |

(f)

investiții în
  infrastructura ecologică, precum și în
  regenerarea și decontaminarea siturilor,
  a terenurilor industriale abandonate și
  în proiecte de reconversie
  , atunci când nu se poate aplica principiul „poluatorul plătește”
  ;

infrastructura ecologică, precum și în

a terenurilor industriale abandonate și

, atunci când nu se poate aplica principiul „poluatorul plătește”

Amendamentul 104

Amendamentul 104

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera (g)

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera (g)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | investiții în consolidarea economiei circulare,
  inclusiv
  prin prevenirea generării de deșeuri și reducerea acestora, utilizarea eficientă a resurselor, reutilizare, reparare și reciclare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(g)

investiții în consolidarea economiei circulare,
  inclusiv
  prin prevenirea generării de deșeuri și reducerea acestora, utilizarea eficientă a resurselor, reutilizare, reparare și reciclare;

inclusiv

| (g) | investiții în consolidarea economiei circulare, prin prevenirea generării de deșeuri și reducerea acestora, utilizarea eficientă a resurselor, reutilizare, reparare și reciclare; |
| --- | --- |

(g)

investiții în consolidarea economiei circulare, prin prevenirea generării de deșeuri și reducerea acestora, utilizarea eficientă a resurselor, reutilizare, reparare și reciclare;

Amendamentul 33

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera ga (nouă)

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera ga (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ga) | crearea și dezvoltarea serviciilor sociale și publice de interes general; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ga)

(ga)

crearea și dezvoltarea serviciilor sociale și publice de interes general;

crearea și dezvoltarea serviciilor sociale și publice de interes general;

Amendamentul 34

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera gb (nouă)

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera gb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (gb) | investiții în cultură, educație și crearea de comunități, inclusiv în valorificarea patrimoniului minier material și imaterial și în centre comunitare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(gb)

(gb)

investiții în cultură, educație și crearea de comunități, inclusiv în valorificarea patrimoniului minier material și imaterial și în centre comunitare;

investiții în cultură, educație și crearea de comunități, inclusiv în valorificarea patrimoniului minier material și imaterial și în centre comunitare;

Amendamentul 35

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera h

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera h

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (h) | perfecționarea
  și
  recalificarea lucrătorilor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(h)

perfecționarea
  și
  recalificarea lucrătorilor;

și

| (h) | perfecționarea, recalificarea
  și formarea
  lucrătorilor
  și a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă
  ; |
| --- | --- |

(h)

perfecționarea, recalificarea
  și formarea
  lucrătorilor
  și a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă
  ;

și formarea

și a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă

Amendamentul 36

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera i

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | asistență pentru căutarea unui loc de muncă acordată persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

asistență pentru căutarea unui loc de muncă acordată persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă;

| (i) | asistență pentru căutarea unui loc de muncă acordată persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă
  , sprijin pentru îmbătrânire activă și sprijin pentru venit acordat lucrătorilor aflați în tranziție de la un loc de muncă la altul
  ; |
| --- | --- |

(i)

asistență pentru căutarea unui loc de muncă acordată persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă
  , sprijin pentru îmbătrânire activă și sprijin pentru venit acordat lucrătorilor aflați în tranziție de la un loc de muncă la altul
  ;

, sprijin pentru îmbătrânire activă și sprijin pentru venit acordat lucrătorilor aflați în tranziție de la un loc de muncă la altul

Amendamentul 37

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera j

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera j

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (j) | incluziunea activă a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(j)

incluziunea activă a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă;

| (j) | incluziunea activă a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă
  , în special a femeilor, a persoanelor cu dizabilități și a grupurilor vulnerabile
  ; |
| --- | --- |

(j)

incluziunea activă a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă
  , în special a femeilor, a persoanelor cu dizabilități și a grupurilor vulnerabile
  ;

, în special a femeilor, a persoanelor cu dizabilități și a grupurilor vulnerabile

Amendamentul 38

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 2

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În plus, FTJ poate sprijini, în
  zonele desemnate ca zone asistate în conformitate cu
  articolul
  107
  alineatul
  (3) literele (a) și (c) din TFUE
  , investiții productive în alte întreprinderi decât IMM-urile, cu condiția ca aceste investiții să fi fost aprobate în cadrul planului teritorial pentru o tranziție justă, pe baza informațiilor solicitate în temeiul articolului 7 alineatul (2) litera (h). Aceste investiții sunt eligibile numai dacă sunt necesare pentru punerea în aplicare a planului teritorial pentru o tranziție justă. | În plus, FTJ poate sprijini, în
  regiunile mai puțin dezvoltate și de tranziție, astfel cum se prevede la
  articolul 
  102
  alineatul 
  (2) din Regulamentul (UE) nr. .../...[noul RDC]
  , investiții productive în alte întreprinderi decât IMM-urile, cu condiția ca aceste investiții să fi fost aprobate în cadrul planului teritorial pentru o tranziție justă, pe baza informațiilor solicitate în temeiul articolului 7 alineatul (2) litera (h). Aceste investiții sunt eligibile numai dacă sunt necesare pentru punerea în aplicare a planului teritorial pentru o tranziție justă
  , cu scopul de a crea noi locuri de muncă, și cu condiția ca acestea să respecte obiectivele sociale privind crearea de locuri de muncă, egalitatea de gen și egalitatea salarială, precum și obiectivele de mediu, și să faciliteze tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, fără a sprijini relocarea, în conformitate cu articolul 60 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. .../... [noul RDC]
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În plus, FTJ poate sprijini, în
  zonele desemnate ca zone asistate în conformitate cu
  articolul
  107
  alineatul
  (3) literele (a) și (c) din TFUE
  , investiții productive în alte întreprinderi decât IMM-urile, cu condiția ca aceste investiții să fi fost aprobate în cadrul planului teritorial pentru o tranziție justă, pe baza informațiilor solicitate în temeiul articolului 7 alineatul (2) litera (h). Aceste investiții sunt eligibile numai dacă sunt necesare pentru punerea în aplicare a planului teritorial pentru o tranziție justă.

zonele desemnate ca zone asistate în conformitate cu

107

(3) literele (a) și (c) din TFUE

În plus, FTJ poate sprijini, în
  regiunile mai puțin dezvoltate și de tranziție, astfel cum se prevede la
  articolul 
  102
  alineatul 
  (2) din Regulamentul (UE) nr. .../...[noul RDC]
  , investiții productive în alte întreprinderi decât IMM-urile, cu condiția ca aceste investiții să fi fost aprobate în cadrul planului teritorial pentru o tranziție justă, pe baza informațiilor solicitate în temeiul articolului 7 alineatul (2) litera (h). Aceste investiții sunt eligibile numai dacă sunt necesare pentru punerea în aplicare a planului teritorial pentru o tranziție justă
  , cu scopul de a crea noi locuri de muncă, și cu condiția ca acestea să respecte obiectivele sociale privind crearea de locuri de muncă, egalitatea de gen și egalitatea salarială, precum și obiectivele de mediu, și să faciliteze tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, fără a sprijini relocarea, în conformitate cu articolul 60 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. .../... [noul RDC]
  .

regiunile mai puțin dezvoltate și de tranziție, astfel cum se prevede la

102

(2) din Regulamentul (UE) nr. .../...[noul RDC]

, cu scopul de a crea noi locuri de muncă, și cu condiția ca acestea să respecte obiectivele sociale privind crearea de locuri de muncă, egalitatea de gen și egalitatea salarială, precum și obiectivele de mediu, și să faciliteze tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, fără a sprijini relocarea, în conformitate cu articolul 60 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. .../... [noul RDC]

Amendamentul 39

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 3

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| FTJ poate sprijini totodată investițiile destinate reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră generate de activitățile enumerate în anexa I la Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului, cu condiția ca aceste investiții să fi fost aprobate în cadrul planului teritorial pentru o tranziție justă, pe baza informațiilor solicitate în temeiul articolului 7 alineatul (2) litera (i). Aceste investiții sunt eligibile numai dacă sunt necesare pentru punerea în aplicare a planului teritorial pentru o tranziție justă. | FTJ poate sprijini totodată investițiile destinate reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră generate de activitățile enumerate în anexa I la Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului, cu condiția ca aceste investiții să fi fost aprobate în cadrul planului teritorial pentru o tranziție justă, pe baza informațiilor solicitate în temeiul articolului 7 alineatul (2) litera (i)
  din prezentul regulament și să respecte celelalte condiții prevăzute la cel de-al doilea paragraf al prezentului alineat
  . Aceste investiții sunt eligibile numai dacă sunt necesare pentru punerea în aplicare a planului teritorial pentru o tranziție justă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

FTJ poate sprijini totodată investițiile destinate reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră generate de activitățile enumerate în anexa I la Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului, cu condiția ca aceste investiții să fi fost aprobate în cadrul planului teritorial pentru o tranziție justă, pe baza informațiilor solicitate în temeiul articolului 7 alineatul (2) litera (i). Aceste investiții sunt eligibile numai dacă sunt necesare pentru punerea în aplicare a planului teritorial pentru o tranziție justă.

FTJ poate sprijini totodată investițiile destinate reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră generate de activitățile enumerate în anexa I la Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului, cu condiția ca aceste investiții să fi fost aprobate în cadrul planului teritorial pentru o tranziție justă, pe baza informațiilor solicitate în temeiul articolului 7 alineatul (2) litera (i)
  din prezentul regulament și să respecte celelalte condiții prevăzute la cel de-al doilea paragraf al prezentului alineat
  . Aceste investiții sunt eligibile numai dacă sunt necesare pentru punerea în aplicare a planului teritorial pentru o tranziție justă.

din prezentul regulament și să respecte celelalte condiții prevăzute la cel de-al doilea paragraf al prezentului alineat

Amendamentul 40

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – paragraful 1 – litera c

Articolul 5 – paragraful 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | întreprinderile în dificultate, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 18 din Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei (16); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

întreprinderile în dificultate, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 18 din Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei (16);

16

| (c) | întreprinderile în dificultate, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 18 din Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei (16)

  , cu excepția cazurilor în care dificultățile sunt rezultatul procesului de tranziție energetică sau în care dificultățile au apărut după data de 15 februarie 2020 și sunt provocate de criza COVID-19
  ; |
| --- | --- |

(c)

întreprinderile în dificultate, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 18 din Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei (16)

  , cu excepția cazurilor în care dificultățile sunt rezultatul procesului de tranziție energetică sau în care dificultățile au apărut după data de 15 februarie 2020 și sunt provocate de criza COVID-19
  ;

16

, cu excepția cazurilor în care dificultățile sunt rezultatul procesului de tranziție energetică sau în care dificultățile au apărut după data de 15 februarie 2020 și sunt provocate de criza COVID-19

Amendamentul 41

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – paragraful 1 – litera d

Articolul 5 – paragraful 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | investițiile legate de producția, prelucrarea, distribuția, depozitarea sau arderea combustibililor fosili; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

investițiile legate de producția, prelucrarea, distribuția, depozitarea sau arderea combustibililor fosili;

| (d) | investițiile legate de producția, prelucrarea,
  transportul,
  distribuția, depozitarea sau arderea combustibililor fosili; |
| --- | --- |

(d)

investițiile legate de producția, prelucrarea,
  transportul,
  distribuția, depozitarea sau arderea combustibililor fosili;

transportul,

Amendamentul 42

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – paragraful 1 – litera e

Articolul 5 – paragraful 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | investițiile în infrastructura de bandă largă în zonele în care
  există cel puțin două rețele de bandă largă de categorie echivalentă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

investițiile în infrastructura de bandă largă în zonele în care
  există cel puțin două rețele de bandă largă de categorie echivalentă.

există cel puțin două rețele de bandă largă de categorie echivalentă.

| (e) | investițiile în infrastructura de bandă largă în zonele în care
  piața le oferă clienților soluții echivalente în condiții concurențiale; |
| --- | --- |

(e)

investițiile în infrastructura de bandă largă în zonele în care
  piața le oferă clienților soluții echivalente în condiții concurențiale;

piața le oferă clienților soluții echivalente în condiții concurențiale;

Amendamentul 43

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – paragraful 1 – litera ea (nouă)

Articolul 5 – paragraful 1 – litera ea (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | investițiile în întreprinderi, altele decât IMM-urile, care implică transferul de locuri de muncă și de procese de producție dintr-un stat membru în altul sau într-o țară terță; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

investițiile în întreprinderi, altele decât IMM-urile, care implică transferul de locuri de muncă și de procese de producție dintr-un stat membru în altul sau într-o țară terță;

investițiile în întreprinderi, altele decât IMM-urile, care implică transferul de locuri de muncă și de procese de producție dintr-un stat membru în altul sau într-o țară terță;

Amendamentul 44

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – paragraful 1 – litera eb (nouă)

Articolul 5 – paragraful 1 – litera eb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (eb) | operațiunile desfășurate într-o regiune de nivel NUTS 2 în care este prevăzută, în cursul programului, deschiderea unei noi mine de cărbune, de lignit sau de șisturi bituminoase, ori a unei zone de extracție a turbei, sau redeschiderea unei mine de cărbune, de lignit sau de șisturi bituminoase, ori a unei zone de extracție a turbei dezafectate temporar. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(eb)

(eb)

operațiunile desfășurate într-o regiune de nivel NUTS 2 în care este prevăzută, în cursul programului, deschiderea unei noi mine de cărbune, de lignit sau de șisturi bituminoase, ori a unei zone de extracție a turbei, sau redeschiderea unei mine de cărbune, de lignit sau de șisturi bituminoase, ori a unei zone de extracție a turbei dezafectate temporar.

operațiunile desfășurate într-o regiune de nivel NUTS 2 în care este prevăzută, în cursul programului, deschiderea unei noi mine de cărbune, de lignit sau de șisturi bituminoase, ori a unei zone de extracție a turbei, sau redeschiderea unei mine de cărbune, de lignit sau de șisturi bituminoase, ori a unei zone de extracție a turbei dezafectate temporar.

Amendamentul 45

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 5 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Prin derogare de la articolul 5 paragraful 1 litera (d) din prezentul regulament, pentru regiunile care se bazează în mare măsură pe extracția și arderea cărbunelui, a lignitului, a șisturilor bituminoase sau a turbei, Comisia poate aproba planuri teritoriale pentru o tranziție justă care includ investiții în activități legate de gazele naturale, cu condiția ca aceste activități să fie considerate sustenabile din punctul de vedere al mediului în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (UE) 2020/852

   (16a)

  și să îndeplinească următoarele condiții cumulative: |
| | (a) | să fie utilizate ca tehnologie de tranziție pentru înlocuirea cărbunelui, a lignitului, a turbei sau a șisturilor bituminoase; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Prin derogare de la articolul 5 paragraful 1 litera (d) din prezentul regulament, pentru regiunile care se bazează în mare măsură pe extracția și arderea cărbunelui, a lignitului, a șisturilor bituminoase sau a turbei, Comisia poate aproba planuri teritoriale pentru o tranziție justă care includ investiții în activități legate de gazele naturale, cu condiția ca aceste activități să fie considerate sustenabile din punctul de vedere al mediului în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (UE) 2020/852

   (16a)

  și să îndeplinească următoarele condiții cumulative:

Prin derogare de la articolul 5 paragraful 1 litera (d) din prezentul regulament, pentru regiunile care se bazează în mare măsură pe extracția și arderea cărbunelui, a lignitului, a șisturilor bituminoase sau a turbei, Comisia poate aproba planuri teritoriale pentru o tranziție justă care includ investiții în activități legate de gazele naturale, cu condiția ca aceste activități să fie considerate sustenabile din punctul de vedere al mediului în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (UE) 2020/852

16a

și să îndeplinească următoarele condiții cumulative:

(a)

(a)

să fie utilizate ca tehnologie de tranziție pentru înlocuirea cărbunelui, a lignitului, a turbei sau a șisturilor bituminoase;

să fie utilizate ca tehnologie de tranziție pentru înlocuirea cărbunelui, a lignitului, a turbei sau a șisturilor bituminoase;

| (b) | să se încadreze în limitele disponibilității durabile sau să fie compatibile cu utilizarea hidrogenului curat, a biogazului și a biometanului; |
| --- | --- |

(b)

(b)

să se încadreze în limitele disponibilității durabile sau să fie compatibile cu utilizarea hidrogenului curat, a biogazului și a biometanului;

să se încadreze în limitele disponibilității durabile sau să fie compatibile cu utilizarea hidrogenului curat, a biogazului și a biometanului;

| (c) | să contribuie la obiectivele de mediu ale Uniunii privind atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, prin accelerarea eliminării complete a cărbunelui, lignitului, turbei sau a șisturilor bituminoase; |
| --- | --- |

(c)

(c)

să contribuie la obiectivele de mediu ale Uniunii privind atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, prin accelerarea eliminării complete a cărbunelui, lignitului, turbei sau a șisturilor bituminoase;

să contribuie la obiectivele de mediu ale Uniunii privind atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, prin accelerarea eliminării complete a cărbunelui, lignitului, turbei sau a șisturilor bituminoase;

| (d) | să permită reduceri semnificative ale emisiilor de gaze cu efect de seră și ale poluării atmosferice și să asigure creșterea eficienței energetice; |
| --- | --- |

(d)

(d)

să permită reduceri semnificative ale emisiilor de gaze cu efect de seră și ale poluării atmosferice și să asigure creșterea eficienței energetice;

să permită reduceri semnificative ale emisiilor de gaze cu efect de seră și ale poluării atmosferice și să asigure creșterea eficienței energetice;

| (e) | să contribuie la combaterea sărăciei energetice; |
| --- | --- |

(e)

(e)

să contribuie la combaterea sărăciei energetice;

să contribuie la combaterea sărăciei energetice;

| (f) | să nu împiedice dezvoltarea surselor regenerabile de energie în teritoriile în cauză și să fie compatibile și în sinergie cu o utilizare viitoare a surselor regenerabile de energie. |
| --- | --- |

(f)

(f)

să nu împiedice dezvoltarea surselor regenerabile de energie în teritoriile în cauză și să fie compatibile și în sinergie cu o utilizare viitoare a surselor regenerabile de energie.

să nu împiedice dezvoltarea surselor regenerabile de energie în teritoriile în cauză și să fie compatibile și în sinergie cu o utilizare viitoare a surselor regenerabile de energie.

În cazuri justificate în mod corespunzător, Comisia poate, de asemenea, să aprobe investițiile în activități neeligibile, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (UE) 2020/852, dacă acestea îndeplinesc toate celelalte condiții prevăzute la primul subparagraf de la prezentul paragraf, iar statul membru în cauză este în măsură să justifice, în planul teritorial pentru o tranziție justă, necesitatea de a sprijini aceste activități și să demonstreze coerența acestor activități cu obiectivele și legislația Uniunii în domeniul energiei și al climei, precum și cu planul său național privind energia și clima.

În cazuri justificate în mod corespunzător, Comisia poate, de asemenea, să aprobe investițiile în activități neeligibile, în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (UE) 2020/852, dacă acestea îndeplinesc toate celelalte condiții prevăzute la primul subparagraf de la prezentul paragraf, iar statul membru în cauză este în măsură să justifice, în planul teritorial pentru o tranziție justă, necesitatea de a sprijini aceste activități și să demonstreze coerența acestor activități cu obiectivele și legislația Uniunii în domeniul energiei și al climei, precum și cu planul său național privind energia și clima.

Amendamentul 46

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 1 – paragraful 1

Articolul 6 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Resursele FTJ se programează pentru categoriile de regiuni în care se află teritoriile în cauză, pe baza planurilor teritoriale pentru o tranziție justă întocmite în conformitate cu articolul 7 și aprobate de Comisie ca parte a unui program sau a unei modificări a programului. Resursele programate trebuie să ia forma unuia sau mai multor programe specifice sau a uneia sau mai multor priorități din cadrul unui program. | Resursele FTJ se programează pentru categoriile de regiuni în care se află teritoriile
  sau activitățile economice
  în cauză, pe baza planurilor teritoriale pentru o tranziție justă întocmite în conformitate cu articolul 7 și aprobate de Comisie ca parte a unui program sau a unei modificări a programului. Resursele programate trebuie să ia forma unuia sau mai multor programe specifice sau a uneia sau mai multor priorități din cadrul unui program. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Resursele FTJ se programează pentru categoriile de regiuni în care se află teritoriile în cauză, pe baza planurilor teritoriale pentru o tranziție justă întocmite în conformitate cu articolul 7 și aprobate de Comisie ca parte a unui program sau a unei modificări a programului. Resursele programate trebuie să ia forma unuia sau mai multor programe specifice sau a uneia sau mai multor priorități din cadrul unui program.

Resursele FTJ se programează pentru categoriile de regiuni în care se află teritoriile
  sau activitățile economice
  în cauză, pe baza planurilor teritoriale pentru o tranziție justă întocmite în conformitate cu articolul 7 și aprobate de Comisie ca parte a unui program sau a unei modificări a programului. Resursele programate trebuie să ia forma unuia sau mai multor programe specifice sau a uneia sau mai multor priorități din cadrul unui program.

sau activitățile economice

Amendamentul 47

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 1 – paragraful 2

Articolul 6 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia aprobă un program
  numai
  dacă
  identificarea teritoriilor celor
  mai afectate de procesul de tranziție,
  cuprinsă
  în planul teritorial pertinent pentru o tranziție justă,
  este justificată
  în mod corespunzător, iar planul respectiv este în concordanță cu planul național privind energia și clima al statului membru în cauză. | Cu excepția cazurilor în care își justifică în mod corespunzător decizia de a nu aproba un program,
  Comisia aprobă un program dacă
  teritoriile cele
  mai afectate de procesul de tranziție,
  cuprinse
  în planul teritorial pertinent pentru o tranziție justă,
  sunt identificate
  în mod corespunzător, iar planul respectiv este în concordanță cu planul național privind energia și clima al statului membru în cauză
  , cu obiectivul privind realizarea neutralității climatice până în 2050, cu obiectivele sale intermediare până în 2030 și cu Pilonul european al drepturilor sociale
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia aprobă un program
  numai
  dacă
  identificarea teritoriilor celor
  mai afectate de procesul de tranziție,
  cuprinsă
  în planul teritorial pertinent pentru o tranziție justă,
  este justificată
  în mod corespunzător, iar planul respectiv este în concordanță cu planul național privind energia și clima al statului membru în cauză.

numai

identificarea teritoriilor celor

cuprinsă

este justificată

Cu excepția cazurilor în care își justifică în mod corespunzător decizia de a nu aproba un program,
  Comisia aprobă un program dacă
  teritoriile cele
  mai afectate de procesul de tranziție,
  cuprinse
  în planul teritorial pertinent pentru o tranziție justă,
  sunt identificate
  în mod corespunzător, iar planul respectiv este în concordanță cu planul național privind energia și clima al statului membru în cauză
  , cu obiectivul privind realizarea neutralității climatice până în 2050, cu obiectivele sale intermediare până în 2030 și cu Pilonul european al drepturilor sociale
  .

Cu excepția cazurilor în care își justifică în mod corespunzător decizia de a nu aproba un program,

teritoriile cele

cuprinse

sunt identificate

, cu obiectivul privind realizarea neutralității climatice până în 2050, cu obiectivele sale intermediare până în 2030 și cu Pilonul european al drepturilor sociale

Amendamentul 48

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 –alineatul 2

Articolul 6 –alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Prioritatea sau prioritățile FTJ cuprind resursele FTJ constând în întreaga alocare din FTJ pentru statele membre sau o parte din aceasta
  și
  resursele transferate în conformitate cu articolul [21a] din Regulamentul (UE) [noul RDC]. Totalul resurselor FEDR și FSE+
  transferate către FTJ este cel puțin egal cu
  valoarea sprijinului acordat de FTJ acestei priorități înmulțită
  cel puțin
  cu 1,5
  cu excepția resurselor menționate
  la
  articolul 3a alineatul (1), dar nu depășește această valoare înmulțită cu 3
  . | 2.   Prioritatea sau prioritățile FTJ cuprind resursele FTJ constând în întreaga alocare din FTJ pentru statele membre sau o parte din aceasta
  . Aceste resurse pot fi completate cu
  resursele transferate
  în mod voluntar,
  în conformitate cu articolul [21a] din Regulamentul (UE) [noul RDC]. Totalul resurselor FEDR și FSE+
  care urmează să fie transferate către prioritatea FTJ nu depășește
  valoarea sprijinului acordat de FTJ acestei priorități înmulțită cu 1,5
  . Resursele transferate de
  la
  FEDR și FSE+ își mențin obiectivele inițiale și sunt incluse în nivelurile de concentrare tematică aferente FEDR și FSE+
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Prioritatea sau prioritățile FTJ cuprind resursele FTJ constând în întreaga alocare din FTJ pentru statele membre sau o parte din aceasta
  și
  resursele transferate în conformitate cu articolul [21a] din Regulamentul (UE) [noul RDC]. Totalul resurselor FEDR și FSE+
  transferate către FTJ este cel puțin egal cu
  valoarea sprijinului acordat de FTJ acestei priorități înmulțită
  cel puțin
  cu 1,5
  cu excepția resurselor menționate
  la
  articolul 3a alineatul (1), dar nu depășește această valoare înmulțită cu 3
  .

2.   Prioritatea sau prioritățile FTJ cuprind resursele FTJ constând în întreaga alocare din FTJ pentru statele membre sau o parte din aceasta
  . Aceste resurse pot fi completate cu
  resursele transferate
  în mod voluntar,
  în conformitate cu articolul [21a] din Regulamentul (UE) [noul RDC]. Totalul resurselor FEDR și FSE+
  care urmează să fie transferate către prioritatea FTJ nu depășește
  valoarea sprijinului acordat de FTJ acestei priorități înmulțită cu 1,5
  . Resursele transferate de
  la
  FEDR și FSE+ își mențin obiectivele inițiale și sunt incluse în nivelurile de concentrare tematică aferente FEDR și FSE+
  .

Amendamentul 49

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 –alineatul 2 a (nou)

Articolul 6 –alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  FTJ este conceput pentru comunitățile cele mai vulnerabile din fiecare regiune și, prin urmare, proiectele eligibile finanțate prin FTJ care contribuie la obiectivul specific de la articolul 2 beneficiază de cofinanțare de până la 85 % din costurile relevante. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  FTJ este conceput pentru comunitățile cele mai vulnerabile din fiecare regiune și, prin urmare, proiectele eligibile finanțate prin FTJ care contribuie la obiectivul specific de la articolul 2 beneficiază de cofinanțare de până la 85 % din costurile relevante.

Amendamentul 50

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1

Articolul 7 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre întocmesc, împreună cu autoritățile competente ale teritoriilor vizate, unul sau mai multe planuri teritoriale pentru o tranziție justă care acoperă unul sau mai multe teritorii afectate corespunzătoare nivelului 3 al nomenclatorului comun al unităților teritoriale de statistică („regiuni de nivel NUTS 3”) instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (
  CE
  )
  nr. 868
  /
  2014

   (17) al Comisiei sau părți ale acestora, în conformitate cu modelul prevăzut în anexa II. Aceste teritorii sunt teritoriile afectate în cea mai mare măsură pe baza impactului economic și social al tranziției, în special în ceea ce privește pierderile estimate de locuri de muncă în domeniul producției și al utilizării combustibililor fosili și necesitățile de transformare a proceselor de producție ale instalațiilor industriale cu cele mai mari emisii de gaze cu efect de seră. | 1.   Statele membre întocmesc, împreună cu autoritățile competente
  locale și regionale
  ale teritoriilor vizate
  și în conformitate cu principiul parteneriatului stabilit la articolul 6 din Regulamentul (UE) .../... [noul RDC] și, dacă este cazul, cu ajutorul BEI și FEI
  , unul sau mai multe planuri teritoriale pentru o tranziție justă care acoperă unul sau mai multe teritorii afectate corespunzătoare nivelului 3 al nomenclatorului comun al unităților teritoriale de statistică („regiuni de nivel NUTS 3”) instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (
  UE
  )
  2016
  /
  2066
  al Comisiei (17) sau părți ale acestora, în conformitate cu modelul prevăzut în anexa II. Aceste teritorii sunt teritoriile afectate în cea mai mare măsură pe baza impactului economic și social al tranziției, în special în ceea ce privește pierderile estimate de locuri de muncă în domeniul producției și al utilizării combustibililor fosili și necesitățile de transformare a proceselor de producție ale instalațiilor industriale cu cele mai mari emisii de gaze cu efect de seră. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Statele membre întocmesc, împreună cu autoritățile competente ale teritoriilor vizate, unul sau mai multe planuri teritoriale pentru o tranziție justă care acoperă unul sau mai multe teritorii afectate corespunzătoare nivelului 3 al nomenclatorului comun al unităților teritoriale de statistică („regiuni de nivel NUTS 3”) instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (
  CE
  )
  nr. 868
  /
  2014

   (17) al Comisiei sau părți ale acestora, în conformitate cu modelul prevăzut în anexa II. Aceste teritorii sunt teritoriile afectate în cea mai mare măsură pe baza impactului economic și social al tranziției, în special în ceea ce privește pierderile estimate de locuri de muncă în domeniul producției și al utilizării combustibililor fosili și necesitățile de transformare a proceselor de producție ale instalațiilor industriale cu cele mai mari emisii de gaze cu efect de seră.

1.   Statele membre întocmesc, împreună cu autoritățile competente
  locale și regionale
  ale teritoriilor vizate
  și în conformitate cu principiul parteneriatului stabilit la articolul 6 din Regulamentul (UE) .../... [noul RDC] și, dacă este cazul, cu ajutorul BEI și FEI
  , unul sau mai multe planuri teritoriale pentru o tranziție justă care acoperă unul sau mai multe teritorii afectate corespunzătoare nivelului 3 al nomenclatorului comun al unităților teritoriale de statistică („regiuni de nivel NUTS 3”) instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (
  UE
  )
  2016
  /
  2066
  al Comisiei (17) sau părți ale acestora, în conformitate cu modelul prevăzut în anexa II. Aceste teritorii sunt teritoriile afectate în cea mai mare măsură pe baza impactului economic și social al tranziției, în special în ceea ce privește pierderile estimate de locuri de muncă în domeniul producției și al utilizării combustibililor fosili și necesitățile de transformare a proceselor de producție ale instalațiilor industriale cu cele mai mari emisii de gaze cu efect de seră.

Amendamentul 51

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – litera a

Articolul 7 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | o descriere a procesului de tranziție la nivel național către o economie neutră din punct de vedere climatic, care să includă un calendar al etapelor principale ale tranziției, în concordanță cu cea mai recentă versiune a Planului național privind energia și clima („PNEC”); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

o descriere a procesului de tranziție la nivel național către o economie neutră din punct de vedere climatic, care să includă un calendar al etapelor principale ale tranziției, în concordanță cu cea mai recentă versiune a Planului național privind energia și clima („PNEC”);

| (a) | o descriere a procesului de tranziție la nivel național către
  atingerea obiectivelor Uniunii pentru 2030 în materie de climă și către
  o economie neutră din punct de vedere climatic
  până în 2050
  , care să includă un calendar al etapelor principale ale tranziției, în concordanță cu cea mai recentă versiune a Planului național privind energia și clima („PNEC”); |
| --- | --- |

(a)

o descriere a procesului de tranziție la nivel național către
  atingerea obiectivelor Uniunii pentru 2030 în materie de climă și către
  o economie neutră din punct de vedere climatic
  până în 2050
  , care să includă un calendar al etapelor principale ale tranziției, în concordanță cu cea mai recentă versiune a Planului național privind energia și clima („PNEC”);

atingerea obiectivelor Uniunii pentru 2030 în materie de climă și către

până în 2050

Amendamentul 52

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – litera b

Articolul 7 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | o justificare pentru identificarea teritoriilor ca fiind afectate în cea mai mare măsură de procesul de tranziție menționat la litera (a) și care urmează să fie sprijinite de FTJ, în conformitate cu alineatul (1); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

o justificare pentru identificarea teritoriilor ca fiind afectate în cea mai mare măsură de procesul de tranziție menționat la litera (a) și care urmează să fie sprijinite de FTJ, în conformitate cu alineatul (1);

| (b) | o justificare pentru identificarea teritoriilor ca fiind afectate în cea mai mare măsură de procesul de tranziție menționat la litera (a) și care urmează să fie sprijinite de FTJ, în conformitate cu alineatul (1)
  , inclusiv indicatori cum ar fi rata șomajului și indicele de depopulare
  ; |
| --- | --- |

(b)

o justificare pentru identificarea teritoriilor ca fiind afectate în cea mai mare măsură de procesul de tranziție menționat la litera (a) și care urmează să fie sprijinite de FTJ, în conformitate cu alineatul (1)
  , inclusiv indicatori cum ar fi rata șomajului și indicele de depopulare
  ;

, inclusiv indicatori cum ar fi rata șomajului și indicele de depopulare

Amendamentul 53

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – litera c

Articolul 7 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | o evaluare a provocărilor legate de tranziție cu care se confruntă teritoriile cele mai afectate, inclusiv impactul social, economic și de mediu al tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic, identificând numărul potențial de locuri de muncă afectate și de locuri de muncă pierdute, nevoile și obiectivele de dezvoltare
  care trebuie atinse până în 2030
  legate de transformarea sau încetarea activităților cu emisii ridicate de gaze cu efect de seră în aceste teritorii; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

o evaluare a provocărilor legate de tranziție cu care se confruntă teritoriile cele mai afectate, inclusiv impactul social, economic și de mediu al tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic, identificând numărul potențial de locuri de muncă afectate și de locuri de muncă pierdute, nevoile și obiectivele de dezvoltare
  care trebuie atinse până în 2030
  legate de transformarea sau încetarea activităților cu emisii ridicate de gaze cu efect de seră în aceste teritorii;

care trebuie atinse până în 2030

| (c) | o evaluare a 
  impactului
  provocărilor legate de tranziție cu care se confruntă teritoriile cele mai afectate, inclusiv impactul social, economic și de mediu al tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic, identificând numărul potențial de locuri de muncă afectate și de locuri de muncă pierdute,
  potențialul impact asupra veniturilor publice,
  nevoile și obiectivele de dezvoltare legate de transformarea sau încetarea activităților cu emisii ridicate de gaze cu efect de seră în aceste teritorii
  și provocările legate de sărăcia energetică
  ; |
| --- | --- |

(c)

o evaluare a 
  impactului
  provocărilor legate de tranziție cu care se confruntă teritoriile cele mai afectate, inclusiv impactul social, economic și de mediu al tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic, identificând numărul potențial de locuri de muncă afectate și de locuri de muncă pierdute,
  potențialul impact asupra veniturilor publice,
  nevoile și obiectivele de dezvoltare legate de transformarea sau încetarea activităților cu emisii ridicate de gaze cu efect de seră în aceste teritorii
  și provocările legate de sărăcia energetică
  ;

impactului

potențialul impact asupra veniturilor publice,

și provocările legate de sărăcia energetică

Amendamentul 54

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – litera d

Articolul 7 – alineatul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | o descriere a contribuției preconizate a sprijinului acordat de FTJ pentru a face față impactului social, economic și de mediu al tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

o descriere a contribuției preconizate a sprijinului acordat de FTJ pentru a face față impactului social, economic și de mediu al tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic;

| (d) | o descriere a contribuției preconizate a sprijinului acordat de FTJ pentru a face față impactului social,
  demografic,
  economic
  și în materie de sănătate
  și de mediu al tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic; |
| --- | --- |

(d)

o descriere a contribuției preconizate a sprijinului acordat de FTJ pentru a face față impactului social,
  demografic,
  economic
  și în materie de sănătate
  și de mediu al tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic;

demografic,

și în materie de sănătate

Amendamentul 55

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – litera e

Articolul 7 – alineatul 2 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | o evaluare a coerenței sale cu alte strategii și planuri naționale, regionale sau teritoriale; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

o evaluare a coerenței sale cu alte strategii și planuri naționale, regionale sau teritoriale;

| (e) | o evaluare a coerenței sale cu alte strategii și planuri naționale, regionale sau teritoriale
  , după caz
  ; |
| --- | --- |

(e)

o evaluare a coerenței sale cu alte strategii și planuri naționale, regionale sau teritoriale
  , după caz
  ;

, după caz

Amendamentul 56

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – litera h

Articolul 7 – alineatul 2 – litera h

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (h) | în cazul în care sprijinul este acordat pentru investițiile productive ale altor întreprinderi decât IMM-urile, o listă
  exhaustivă
  a acestor operațiuni și întreprinderi și o justificare a necesității acordării acestui sprijin printr-o analiză a lacunelor care să demonstreze că pierderile de locuri de muncă preconizate ar depăși numărul preconizat de locuri de muncă create în absența investiției; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(h)

în cazul în care sprijinul este acordat pentru investițiile productive ale altor întreprinderi decât IMM-urile, o listă
  exhaustivă
  a acestor operațiuni și întreprinderi și o justificare a necesității acordării acestui sprijin printr-o analiză a lacunelor care să demonstreze că pierderile de locuri de muncă preconizate ar depăși numărul preconizat de locuri de muncă create în absența investiției;

exhaustivă

| (h) | în cazul în care sprijinul este acordat pentru investițiile productive ale altor întreprinderi decât IMM-urile, o listă
  orientativă
  a acestor operațiuni și întreprinderi și o justificare a necesității acordării acestui sprijin printr-o analiză a lacunelor care să demonstreze că pierderile de locuri de muncă preconizate ar depăși numărul preconizat de locuri de muncă create în absența investiției; |
| --- | --- |

(h)

în cazul în care sprijinul este acordat pentru investițiile productive ale altor întreprinderi decât IMM-urile, o listă
  orientativă
  a acestor operațiuni și întreprinderi și o justificare a necesității acordării acestui sprijin printr-o analiză a lacunelor care să demonstreze că pierderile de locuri de muncă preconizate ar depăși numărul preconizat de locuri de muncă create în absența investiției;

orientativă

Amendamentul 57

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3

Articolul 7 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Elaborarea și punerea în aplicare a planurilor teritoriale pentru o tranziție justă se realizează cu implicarea partenerilor relevanți în conformitate cu articolul [6] din Regulamentul (UE) [noul RDC]. | 3.   Elaborarea și punerea în aplicare a planurilor teritoriale pentru o tranziție justă se realizează cu implicarea partenerilor relevanți în conformitate cu articolul [6] din Regulamentul (UE) [noul RDC]
  și, după caz, a BEI și FEI
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Elaborarea și punerea în aplicare a planurilor teritoriale pentru o tranziție justă se realizează cu implicarea partenerilor relevanți în conformitate cu articolul [6] din Regulamentul (UE) [noul RDC].

3.   Elaborarea și punerea în aplicare a planurilor teritoriale pentru o tranziție justă se realizează cu implicarea partenerilor relevanți în conformitate cu articolul [6] din Regulamentul (UE) [noul RDC]
  și, după caz, a BEI și FEI
  .

Amendamentul 58

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 2

Articolul 8 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Pentru indicatorii de realizare, valorile de referință se stabilesc la zero. Obiectivele de etapă stabilite pentru 2024 și țintele stabilite pentru 2029 sunt cumulative.
  Țintele nu se revizuiesc după aprobarea de către Comisie a cererii de modificare a programului depuse în temeiul articolului [14 alineatul (2)] din Regulamentul (UE) [noul RDC]. | 2.   Pentru indicatorii de realizare, valorile de referință se stabilesc la zero. Obiectivele de etapă stabilite pentru 2024 și țintele stabilite pentru 2029 sunt cumulative. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Pentru indicatorii de realizare, valorile de referință se stabilesc la zero. Obiectivele de etapă stabilite pentru 2024 și țintele stabilite pentru 2029 sunt cumulative.
  Țintele nu se revizuiesc după aprobarea de către Comisie a cererii de modificare a programului depuse în temeiul articolului [14 alineatul (2)] din Regulamentul (UE) [noul RDC].

2.   Pentru indicatorii de realizare, valorile de referință se stabilesc la zero. Obiectivele de etapă stabilite pentru 2024 și țintele stabilite pentru 2029 sunt cumulative.

Amendamentul 59

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – paragraful 1

Articolul 9 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care,
  pe baza
  examinării
  raportului final privind performanța programului, Comisia
  ajunge la concluzia că ținta stabilită pentru unul sau mai mulți indicatori de realizare sau de rezultat pentru resursele FTJ nu a fost atinsă în proporție de cel puțin [65]%, aceasta
  poate efectua corecții financiare în
  temeiul articolului [98] din
  Regulamentul (UE) [noul RDC]
  , prin reducerea sprijinului din partea FTJ către prioritatea în cauză proporțional cu realizările
  . | Pe baza raportului final privind performanța programului, Comisia poate efectua corecții financiare în
  conformitate cu
  Regulamentul (UE) [noul RDC]. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul în care,
  pe baza
  examinării
  raportului final privind performanța programului, Comisia
  ajunge la concluzia că ținta stabilită pentru unul sau mai mulți indicatori de realizare sau de rezultat pentru resursele FTJ nu a fost atinsă în proporție de cel puțin [65]%, aceasta
  poate efectua corecții financiare în
  temeiul articolului [98] din
  Regulamentul (UE) [noul RDC]
  , prin reducerea sprijinului din partea FTJ către prioritatea în cauză proporțional cu realizările
  .

În cazul în care,

examinării

ajunge la concluzia că ținta stabilită pentru unul sau mai mulți indicatori de realizare sau de rezultat pentru resursele FTJ nu a fost atinsă în proporție de cel puțin [65]%, aceasta

temeiul articolului [98] din

, prin reducerea sprijinului din partea FTJ către prioritatea în cauză proporțional cu realizările

Pe baza raportului final privind performanța programului, Comisia poate efectua corecții financiare în
  conformitate cu
  Regulamentul (UE) [noul RDC].

conformitate cu

Amendamentul 60

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 a (nou)

Articolul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 10a




  Dispoziții tranzitorii




  Statele membre beneficiază de o perioadă de tranziție până la... [un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament] pentru a pregăti și adopta planurile teritoriale pentru o tranziție justă. Toate statele membre sunt complet eligibile pentru finanțare în temeiul prezentului regulament în timpul perioadei de tranziție, pe care Comisia nu o va lua în considerare când va avea în vedere luarea unei decizii privind dezangajarea sau pierderea finanțării. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 10a

Dispoziții tranzitorii

Statele membre beneficiază de o perioadă de tranziție până la... [un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament] pentru a pregăti și adopta planurile teritoriale pentru o tranziție justă. Toate statele membre sunt complet eligibile pentru finanțare în temeiul prezentului regulament în timpul perioadei de tranziție, pe care Comisia nu o va lua în considerare când va avea în vedere luarea unei decizii privind dezangajarea sau pierderea finanțării.

Amendamentul 61

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 b (nou)

Articolul 10 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 10b




  Evaluarea




  Cel târziu până la încheierea evaluării la mijlocul perioadei a următorului cadru financiar multianual, Comisia revizuiește punerea în aplicare a FTJ și apreciază dacă este oportun să se modifice domeniul de aplicare al acestuia, în concordanță cu posibilele modificări ale Regulamentului (UE) 2020/852, cu obiectivele privind clima ale Uniunii, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) 2020/ ... [Legea europeană a climei], și cu evoluția punerii în aplicare a Planului de acțiune privind finanțarea creșterii durabile. Pe baza acestor elemente, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport, care poate fi însoțit de propuneri legislative. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 10b

Evaluarea

Cel târziu până la încheierea evaluării la mijlocul perioadei a următorului cadru financiar multianual, Comisia revizuiește punerea în aplicare a FTJ și apreciază dacă este oportun să se modifice domeniul de aplicare al acestuia, în concordanță cu posibilele modificări ale Regulamentului (UE) 2020/852, cu obiectivele privind clima ale Uniunii, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) 2020/ ... [Legea europeană a climei], și cu evoluția punerii în aplicare a Planului de acțiune privind finanțarea creșterii durabile. Pe baza acestor elemente, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport, care poate fi însoțit de propuneri legislative.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0135/2020).

1

(11)  COM(2019)0640, 11.12.2019.

11

(12)  COM(2020)0021, 14.1.2020.

12

(11)  COM(2019)0640, 11.12.2019.

11

(12)  COM(2020)0021, 14.1.2020.

12

(13)  Prevăzut în Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții intitulată „O planetă curată pentru toți – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei” – COM (2018)0773.

13

(13)  Prevăzut în Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții intitulată „O planetă curată pentru toți – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei” – COM (2018)0773.

13

(14)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

14

(14)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

14

(16)  Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat (JO L 187, 26.6.2014, p. 1).

16

(16)  Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat (JO L 187, 26.6.2014, p. 1).

16

(16a)  
  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

16a

Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

(17)  Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) (JO L 154, 21.6.2003, p. 1).

17

(17)  Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) (JO L 154, 21.6.2003, p. 1).

17

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/317 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/317

---

P9_TA(2020)0225

Constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept (COM(2017)0835 – 2017/0360R(NLE))

(2021/C 385/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2017)0835),

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 2 și articolul 7 alineatul (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 2 și articolul 7 alineatul (1),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția Europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și protocoalele sale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și protocoalele sale,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere tratatele internaționale privind drepturile omului ale Organizației Națiunilor Unite, cum ar fi Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere tratatele internaționale privind drepturile omului ale Organizației Națiunilor Unite, cum ar fi Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul),

| — | având în vedere Rezoluția sa legislativă din 20 aprilie 2004 privind Comunicarea Comisiei referitoare la articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană: Respectarea și promovarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa legislativă din 20 aprilie 2004 privind Comunicarea Comisiei referitoare la articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană: Respectarea și promovarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 octombrie 2003 către Consiliu și Parlamentul European referitoare la articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană – Respectarea și promovarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 octombrie 2003 către Consiliu și Parlamentul European referitoare la articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană – Respectarea și promovarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 11 martie 2014 intitulată „Un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 11 martie 2014 intitulată „Un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept” (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 aprilie 2016 referitoare la situația din Polonia (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 aprilie 2016 referitoare la situația din Polonia (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 septembrie 2016 referitoare la evoluțiile recente din Polonia și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 septembrie 2016 referitoare la evoluțiile recente din Polonia și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2017 referitoare la situația statului de drept și a democrației în Polonia (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2017 referitoare la situația statului de drept și a democrației în Polonia (6),

| — | având în vedere activarea de către Comisie a dialogului structurat în temeiul Cadrului pentru consolidarea statului de drept în ianuarie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere activarea de către Comisie a dialogului structurat în temeiul Cadrului pentru consolidarea statului de drept în ianuarie 2016,

| — | având în vedere Recomandarea (UE) 2016/1374 a Comisiei din 27 iulie 2016 privind statul de drept în Polonia (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea (UE) 2016/1374 a Comisiei din 27 iulie 2016 privind statul de drept în Polonia (7),

| — | având în vedere Recomandarea (UE) 2017/146 a Comisiei din 21 decembrie 2016 privind statul de drept în Polonia, care vine în completarea Recomandării (UE) 2016/1374 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea (UE) 2017/146 a Comisiei din 21 decembrie 2016 privind statul de drept în Polonia, care vine în completarea Recomandării (UE) 2016/1374 (8),

| — | având în vedere Recomandarea (UE) 2017/1520 a Comisiei din 26 iulie 2017 privind statul de drept în Polonia, care vine în completarea Recomandărilor (UE) 2016/1374 și (UE) 2017/146 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea (UE) 2017/1520 a Comisiei din 26 iulie 2017 privind statul de drept în Polonia, care vine în completarea Recomandărilor (UE) 2016/1374 și (UE) 2017/146 (9),

| — | având în vedere Recomandarea (UE) 2018/103 a Comisiei din 20 decembrie 2017 privind statul de drept în Polonia, care vine în completarea Recomandărilor (UE) 2016/1374, (UE) 2017/146 și (UE) 2017/1520 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea (UE) 2018/103 a Comisiei din 20 decembrie 2017 privind statul de drept în Polonia, care vine în completarea Recomandărilor (UE) 2016/1374, (UE) 2017/146 și (UE) 2017/1520 (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 1 martie 2018 referitoare la decizia Comisiei de a activa articolul 7 alineatul (1) din TUE în ceea ce privește situația din Polonia (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 1 martie 2018 referitoare la decizia Comisiei de a activa articolul 7 alineatul (1) din TUE în ceea ce privește situația din Polonia (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 noiembrie 2019 referitoare la incriminarea educației sexuale în Polonia (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 noiembrie 2019 referitoare la incriminarea educației sexuale în Polonia (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la discriminarea publică și discursurile de incitare la ură împotriva persoanelor LGBTI, inclusiv zonele libere de LGBTI (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la discriminarea publică și discursurile de incitare la ură împotriva persoanelor LGBTI, inclusiv zonele libere de LGBTI (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2019 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în 2017 (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2019 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în 2017 (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 mai 2018 referitoare la pluralismul și libertatea mass-mediei în Uniunea Europeană (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 mai 2018 referitoare la pluralismul și libertatea mass-mediei în Uniunea Europeană (15),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la audierile în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE privind Polonia și Ungaria (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la audierile în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE privind Polonia și Ungaria (16),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (17),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (18),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la regresul drepturilor femeii și al egalității de gen în UE (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la regresul drepturilor femeii și al egalității de gen în UE (19),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul și la alte măsuri de combatere a violenței de gen (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul și la alte măsuri de combatere a violenței de gen (20),

| — | având în vedere Rezoluția sa legislativă din 4 aprilie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa legislativă din 4 aprilie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre (21),

| — | având în vedere Rezoluția sa legislativă din 17 aprilie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Drepturi și valori” (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa legislativă din 17 aprilie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Drepturi și valori” (22),

| — | având în vedere cele patru proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor lansate de Comisie împotriva Poloniei în legătură cu reforma sistemului judiciar polonez, dintre care primele două au condus la pronunțarea hotărârilor Curții de Justiție (23) referitoare la încălcarea articolului 19 alineatul (1) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană, care consacră principiul protecției jurisdicționale efective, celelalte două proceduri fiind încă pendinte, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele patru proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor lansate de Comisie împotriva Poloniei în legătură cu reforma sistemului judiciar polonez, dintre care primele două au condus la pronunțarea hotărârilor Curții de Justiție (23) referitoare la încălcarea articolului 19 alineatul (1) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană, care consacră principiul protecției jurisdicționale efective, celelalte două proceduri fiind încă pendinte,

| — | având în vedere cele trei audieri ale Poloniei care au avut loc în 2018 în Consiliul Afaceri Generale, în cadrul procedurii prevăzute la articolul 7 alineatul (1) din TUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele trei audieri ale Poloniei care au avut loc în 2018 în Consiliul Afaceri Generale, în cadrul procedurii prevăzute la articolul 7 alineatul (1) din TUE,

| — | având în vedere raportul misiunii din 3 decembrie 2018, în urma vizitei Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne la Varșovia, în perioada 19-21 septembrie 2018, precum și audierile privind situația statului de drept în Polonia, care au avut loc la 20 noiembrie 2018 și la 23 aprilie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul misiunii din 3 decembrie 2018, în urma vizitei Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne la Varșovia, în perioada 19-21 septembrie 2018, precum și audierile privind situația statului de drept în Polonia, care au avut loc la 20 noiembrie 2018 și la 23 aprilie 2020,

| — | având în vedere rapoartele anuale ale Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și ale Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele anuale ale Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și ale Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF),

| — | având în vedere recomandările OMS din 2018 privind sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente ale adolescenților, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările OMS din 2018 privind sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente ale adolescenților,

| — | având în vedere Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 24 iulie 2014, Al Nashiri/Polonia (cererea nr. 28761/11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 24 iulie 2014, Al Nashiri/Polonia (cererea nr. 28761/11),

| — | având în vedere articolul 89 și articolul 105 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 89 și articolul 105 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen,

| — | având în vedere raportul interimar al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0138/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul interimar al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0138/2020),

| A. | întrucât Uniunea a fost întemeiată pe valorile respectului față de demnitatea umană, libertate, democrație, egalitate, statul de drept și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, așa cum sunt prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană și cum sunt reflectate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și consacrate în tratatele internaționale privind drepturile omului; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a fost întemeiată pe valorile respectului față de demnitatea umană, libertate, democrație, egalitate, statul de drept și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, așa cum sunt prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană și cum sunt reflectate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și consacrate în tratatele internaționale privind drepturile omului;

| B. | întrucât, spre deosebire de articolul 258 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, domeniul de aplicare al articolului 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană nu se limitează la domeniile reglementate de dreptul Uniunii, așa cum se arată în Comunicarea Comisiei din 15 octombrie 2003, și întrucât Uniunea poate, prin urmare, să evalueze existența unui risc clar de încălcare gravă a valorilor comune menționate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, nu numai în cazul unei încălcări în acest domeniu limitat, ci și în cazul unei încălcări într-un domeniu în care statele membre acționează în mod autonom; |
| --- | --- |

B.

întrucât, spre deosebire de articolul 258 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, domeniul de aplicare al articolului 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană nu se limitează la domeniile reglementate de dreptul Uniunii, așa cum se arată în Comunicarea Comisiei din 15 octombrie 2003, și întrucât Uniunea poate, prin urmare, să evalueze existența unui risc clar de încălcare gravă a valorilor comune menționate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, nu numai în cazul unei încălcări în acest domeniu limitat, ci și în cazul unei încălcări într-un domeniu în care statele membre acționează în mod autonom;

| C. | întrucât orice risc clar de încălcare gravă de către un stat membru a valorilor menționate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană nu privește numai statele membre individuale în care apare riscul, ci are un impact negativ asupra celorlalte state membre, asupra încrederii reciproce între statele membre și asupra naturii înseși a Uniunii; |
| --- | --- |

C.

întrucât orice risc clar de încălcare gravă de către un stat membru a valorilor menționate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană nu privește numai statele membre individuale în care apare riscul, ci are un impact negativ asupra celorlalte state membre, asupra încrederii reciproce între statele membre și asupra naturii înseși a Uniunii;

| D. | întrucât statele membre s-au angajat în mod liber și voluntar să respecte valorile comune menționate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

D.

întrucât statele membre s-au angajat în mod liber și voluntar să respecte valorile comune menționate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană;

| 1. | afirmă că îngrijorările exprimate de Parlament se referă la următoarele aspecte:






  — | funcționarea sistemului legislativ și a celui electoral; |
| --- | --- | --- |

1.

—

funcționarea sistemului legislativ și a celui electoral;

| — | independența sistemului judiciar și drepturile judecătorilor; |
| --- | --- |

—

independența sistemului judiciar și drepturile judecătorilor;

| — | protecția drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

—

protecția drepturilor fundamentale;

| 2. | își reafirmă poziția exprimată în mai multe rezoluții referitoare la situația statului de drept și a democrației în Polonia, potrivit cărora faptele și tendințele menționate în prezenta rezoluție, luate împreună, reprezintă o amenințare sistemică la adresa valorilor prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și constituie un risc clar de încălcare gravă a acestora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că, în ciuda celor trei audieri cu autoritățile poloneze în cadrul Consiliului, a numeroaselor schimburi de opinii în cadrul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne a Parlamentului European în prezența autorităților poloneze, a rapoartelor alarmante ale Organizației Națiunilor Unite, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și ale Consiliului Europei și a celor patru proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor inițiate de Comisie, situația statului de drept în Polonia nu numai că nu a fost remediată, ci s-a deteriorat grav de la declanșarea procedurii menționate la articolul 7 alineatul (1) din TUE; este de părere că discuțiile din Consiliu în cadrul procedurii menționate la articolul 7 alineatul (1) din TUE nu au fost nici regulate, nici structurate și nici nu au abordat în mod suficient aspectele semnificative care au justificat activarea procedurii, nici nu au analizat în mod adecvat impactul pe care acțiunile guvernului polonez îl au asupra valorilor menționate la articolul 2 din TUE; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ia act de faptul că propunerea motivată a Comisiei din 20 decembrie 2017 în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din TUE referitoare la statul de drept în Polonia: propunere de decizie a Consiliului privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept (24) are un domeniu de aplicare limitat, mai exact situația statului de drept din Polonia, în sensul strict al independenței sistemului judiciar; consideră că este nevoie urgent să se extindă domeniul de aplicare al propunerii motivate, pentru ca aceasta să includă riscurile clare de încălcări grave ale altor valori fundamentale ale Uniunii, în special ale democrației și respectării drepturilor omului; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că ultimele evoluții ale audierilor în curs, în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE, subliniază încă o dată necesitatea iminentă a instituirii unui mecanism al Uniunii complementar și preventiv privind democrația, statul de drept și drepturile fundamentale, așa cum a fost prezentat în rezoluția sa din 25 octombrie 2016; |
| --- | --- |

5.

| 6. | își reafirmă poziția cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului referitor la protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre, inclusiv necesitatea de a proteja drepturile beneficiarilor, și solicită Consiliului să înceapă negocieri interinstituționale cât de curând posibil; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își reiterează poziția în ceea ce privește pachetul bugetar pentru noul program „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” din următorul cadru financiar multianual și solicită Consiliului și Comisiei garantarea unei finanțări suficiente pentru organizațiile societății civile naționale și locale, în vederea dezvoltării sprijinului pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale în statele membre, inclusiv în Polonia, încă de la nivelul de bază al societății; |
| --- | --- |

7.

Funcționarea sistemului legislativ și a celui electoral din Polonia

Folosirea competențelor de control constituțional de către Parlamentul polonez

| 8. | denunță faptul că Parlamentul polonez și-a asumat o putere de control constituțional pe care nu o avea când a acționat în calitate de legiuitor ordinar la adoptarea legii din 22 decembrie 2015 de modificare a legii privind Curtea Constituțională (25) și a legii din 22 iulie 2016 privind Curtea Constituțională (26), astfel cum a constatat Curtea Constituțională în hotărârile sale din 9 martie (27), 11 august (28) și 7 noiembrie 2016 (29) (30); |
| --- | --- |

8.

| 9. | regretă, de asemenea, că Parlamentul polonez a adoptat un mare număr de acte legislative deosebit de sensibile, într-o perioadă în care nu se mai poate garanta efectiv controlul constituțional independent al legilor, cum ar fi legea din 30 decembrie 2015 de modificare a legii privind funcția publică și a altor legi (31), legea din 15 ianuarie 2016 de modificare a legii poliției și a altor legi (32), legea din 28 ianuarie 2016 privind Parchetul (33) și legea din 28 ianuarie 2016 – norme de punere în aplicare a legii privind Parchetul (34), legea din 18 martie 2016 de modificare a legii Ombudsmanului și a altor legi (35), legea din 22 iunie 2016 privind Consiliul Național al Mass-mediei (36), legea din 10 iunie 2016 privind măsurile antiterorism (37), precum și alte câteva acte normative de reorganizare fundamentală a sistemului judiciar (38); |
| --- | --- |

9.

Utilizarea procedurilor legislative accelerate

| 10. | regretă utilizarea frecventă a procedurilor legislative accelerate de către Parlamentul polonez pentru adoptarea unei legislații esențiale care redefinește organizarea și funcționarea sistemului judiciar, fără consultări semnificative cu părțile interesate, inclusiv cu comunitatea judiciară (39); |
| --- | --- |

10.

Legea electorală și organizarea alegerilor

| 11. | ia act cu îngrijorare de faptul că OSCE a concluzionat că atitudinile părtinitoare din mass-media și retorica intolerantă din campania pentru alegerile parlamentare din octombrie 2019 au fost foarte îngrijorătoare (40) și că, deși toți candidații au avut posibilitatea de a desfășura campanii în mod liber, funcționarii de rang înalt au utilizat evenimente finanțate din fonduri publice pentru transmiterea de mesaje de campanie electorală; constată, de asemenea, că poziția dominantă a partidului de guvernământ în mass-media publică i-a amplificat și mai mult avantajul (41); regretă faptul că ostilitatea, amenințările împotriva mass-mediei, retorica intolerantă și cazurile de utilizare necorespunzătoare a resurselor statului au afectat procesul alegerilor prezidențiale din Polonia din iunie și iulie 2020 (42); |
| --- | --- |

11.

| 12. | este preocupat de faptul că noua Cameră de control extraordinar și chestiuni publice a Curții Supreme (denumită în continuare „Camera extraordinară”), care este alcătuită, în majoritate, din persoane numite de noul Consiliu Național al Magistraturii și care riscă să nu se califice drept instanță independentă în evaluarea Curții de Justiție a Uniunii Europene (denumită în continuare „Curtea de Justiție”), va trebui să stabilească valabilitatea alegerilor generale și să examineze litigiile electorale; subliniază că acest lucru generează preocupări serioase în ceea ce privește separarea puterilor în stat și funcționarea democrației poloneze, deoarece controlul judiciar al litigiilor electorale devine deosebit de vulnerabil la influența politică și poate crea insecuritate juridică în ceea ce privește validitatea unui astfel de control (43); |
| --- | --- |

12.

| 13. | constată că, în Codul său de bună conduită electorală din 2002 (44), Comisia de la Veneția furnizează orientări clare privind organizarea alegerilor generale în situații de urgență publică, inclusiv în perioada unei epidemii; constată că, deși Codul prevede posibilitatea unor modalități excepționale de exprimare a votului, orice modificări care vizează introducerea acestora pot fi considerate în conformitate cu cele mai bune practici europene numai „dacă se garantează principiul votului liber exprimat”; consideră că acest lucru nu este valabil în cazul modificărilor aduse cadrului electoral pentru alegerile prezidențiale care urmau să aibă loc la 10 mai 2020, deoarece acestea ar putea împiedica desfășurarea alegerilor în mod corect, secret și egal, cu respectarea deplină a dreptului la viață privată (45) și în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (46); constată, în plus, că aceste modificări contravin jurisprudenței Curții Constituționale a Poloniei, constituită când controlul constituțional încă era în vigoare, care prevedea că nu poate fi modificat codul electoral cu 6 luni înainte de alegeri; ia act cu îngrijorare de faptul că anunțul amânării alegerilor prezidențiale a fost făcut cu doar 4 de zile înainte de data programată; |
| --- | --- |

13.

Independența sistemului judiciar și a altor instituții și drepturile judecătorilor în Polonia

Reforma sistemului de justiție — considerații generale

| 14. | recunoaște că, deși organizarea sistemului judiciar este o competență națională, Curtea de Justiție a statuat în mod repetat că statele membre trebuie să își respecte obligațiile care le revin în temeiul dreptului Uniunii atunci când își exercită această competență; reiterează faptul că judecătorii naționali sunt, de asemenea, judecători europeni, când aplică dreptul Uniunii, ceea ce face ca independența lor să fie o preocupare comună a Uniunii, inclusiv a Curții de Justiție, care trebuie să asigure respectarea statului de drept, așa cum prevede articolul 19 din TUE și la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”) în domeniul aplicării dreptului Uniunii; solicită autorităților poloneze să susțină și să mențină independența instanțelor poloneze; |
| --- | --- |

14.

Componența și funcționarea Curții Constituționale

| 15. | reamintește că legile privind Curtea Constituțională, adoptate la 22 decembrie 2015 și 22 iulie 2016 și pachetul format din trei legi, adoptat la finalul anului 2016 (47) au subminat serios independența și legitimitatea Curții Constituționale și că legile din 22 decembrie 2015 și 22 iulie 2016 au fost declarate neconstituționale de către Curtea Constituțională la 9 martie 2016 și, respectiv, la 11 august 2016; reamintește că aceste hotărâri nu au fost publicate la momentul respectiv și nici nu au fost puse în aplicare de către autoritățile poloneze; regretă profund faptul că, de la intrarea în vigoare a modificărilor legislative menționate anterior, constituționalitatea legilor poloneze nu mai poate fi garantată efectiv în Polonia (48); invită Comisia să ia în considerare inițierea unei proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în legătură cu legislația privind Curtea Constituțională, componența sa ilegală și rolul său în împiedicarea respectării deciziei preliminare a Curții de Justiție din 19 noiembrie 2019 (49); |
| --- | --- |

15.

Regimul de pensionare, de numire și cel disciplinar pentru judecătorii Curții Supreme

| 16. | reamintește că, în 2017, modificările metodei de numire a candidaților la funcția de prim-președinte al Curții Supreme (denumit în continuare „prim-președintele”) au făcut ca participarea judecătorilor Curții Supreme la procedura de selecție să fie lipsită de sens; denunță faptul că Legea din 20 decembrie 2019 de modificare a Legii privind organizarea instanțelor de drept comun, a Legii privind Curtea Supremă și a altor legi (50) („Legea din 20 decembrie 2019”) reduce și mai mult participarea judecătorilor la procesul de selecție a prim-președintelui prin introducerea unei poziții de prim-președinte în exercițiu al Curții Supreme (denumit în continuare „prim-președinte în exercițiu”), numit de președintele Republicii Polone și reducerea cvorumului în a treia rundă la doar 32 din cei 125 judecători, abandonând astfel în mod efectiv modelul de împărțire a puterii între președintele Republicii Polone și comunitatea judiciară, consacrat la articolul 183 alineatul (3) din Constituția Poloniei (51); |
| --- | --- |

16.

| 17. | ia act cu îngrijorare de neregulile legate de procesul de numire a prim-președintelui în exercițiu și acțiunile ulterioare ale acestuia; este profund îngrijorat de faptul că procesul de alegere a candidaților pentru funcția de prim-președinte nu a respectat nici articolul 183 din Constituția Poloniei, nici Regulamentul de procedură al Curții Supreme și a încălcat standardele de bază de deliberare între membrii Adunării Generale a Judecătorilor Curții Supreme (denumită în continuare „Adunarea Generală”); observă cu regret că îndoielile privind validitatea procesului electoral în cadrul Adunării Generale, precum și privind imparțialitatea și independența prim-președinților în exercițiu în timpul procesului de alegere ar putea submina separarea puterilor și legitimitatea noului prim-președinte numit de președintele Republicii Polone la 25 mai 2020 și, astfel, ar putea pune sub semnul întrebării independența Curții Supreme; reamintește că președintele Republicii Polone a încălcat legea într-un mod similar atunci când a numit președintele Curții Constituționale; |
| --- | --- |

17.

| 18. | împărtășește îngrijorarea Comisiei legată de faptul că puterea președintelui Republicii Polone (și, în unele cazuri, a ministrului justiției) de a-și exercita influența asupra procedurilor disciplinare împotriva judecătorilor Curții Supreme, prin numirea unui responsabil în materie disciplinară care va investiga cazul, excluzându-l pe responsabilul disciplinar al Curții Supreme din cadrul unei proceduri în curs, pune sub semnul întrebării principiul separării puterilor și poate afecta independența justiției (52); |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește că Curtea de Justiție a constatat, în hotărârea sa din 24 iunie 2019 (53), că reducerea vârstei de pensionare a judecătorilor Curții Supreme este contrară dreptului Uniunii și încalcă principiul inamovibilității judecătorilor și, prin urmare, principiul independenței justiției, după ce aprobase anterior cererea de măsuri provizorii formulată de Comisie prin Ordonanța din 17 decembrie 2018 (54); ia act de faptul că autoritățile poloneze au adoptat Legea din 21 noiembrie 2018 de modificare a Legii privind Curtea Supremă (55) pentru a se conforma ordonanței Curții de Justiție, singurul caz de până acum în care acestea au anulat modificări aduse sistemului de justiție în urma unei decizii a Curții de Justiție; |
| --- | --- |

19.

Componența și funcționarea Camerei disciplinare și a Camerei extraordinare a Curții Supreme

| 20. | reamintește că, în 2018, au fost create două camere noi în cadrul Curții Supreme, și anume Camera disciplinară și Camera extraordinară, compuse din judecători proaspăt numiți de noul Consiliu Național al Magistraturii și cărora li s-au încredințat competențe speciale — inclusiv puterea Camerei extraordinare de a anula hotărârile definitive pronunțate de instanțele inferioare sau de către Curtea Supremă însăși, prin intermediul unei revizuiri extraordinare, și competența Camerei disciplinare de a-i sancționa pe alți judecători ai Curții Supreme și ai instanțelor de drept comun, creând de facto o „Curte Supremă în interiorul Curții Supreme” (56); |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește că, în hotărârea sa din 19 noiembrie 2019 (57), Curtea de Justiție, răspunzând unei cereri de decizie preliminară formulată de Curtea Supremă (Camera de legislație a muncii și de asigurări sociale, denumită în continuare „Camera muncii”) cu privire la Camera disciplinară, a hotărât că instanțele naționale au obligația de a nu ține seama de dispozițiile de drept intern care își rezervă competența de a judeca o cauză în care dreptul Uniunii poate fi aplicat unui organism care nu îndeplinește cerințele de independență și imparțialitate; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ia act de faptul că, în hotărârea sa din 5 decembrie 2019 (58), Curtea Supremă (Camera muncii) a concluzionat ulterior în privința Camerei disciplinare că aceasta nu îndeplinește cerințele unei instanțe independente și imparțiale în sensul dreptului polonez și al dreptului Uniunii, iar Curtea Supremă (Camerele civilă, penală și a muncii) a adoptat o rezoluție, la 23 ianuarie 2020 (59), care reafirmă faptul că, din cauza lipsei sale de independență, Camera disciplinară nu este o instanță și, prin urmare, deciziile sale nu pot fi considerate hotărâri pronunțate de o instanță constituită în mod corespunzător; ia act cu profundă îngrijorare de faptul că autoritățile poloneze au declarat că aceste decizii nu au nicio importanță juridică în continuarea funcționării Camerei disciplinare și a noului Consiliu Național al Magistraturii, iar Curtea Constituțională a declarat neconstituțională hotărârea Curții Supreme la 20 aprilie 2020 (60), creând o dualitate periculoasă în justiția din Polonia, cu încălcarea evidentă a supremației dreptului Uniunii și, în special, a articolului 19 alineatul (1) din TUE, așa cum a fost interpretat de Curtea de Justiție, în sensul că împiedică efectivitatea și aplicarea hotărârii Curții de Justiție din 19 noiembrie 2019 (61) de către instanțele poloneze (62); |
| --- | --- |

22.

| 23. | ia act de ordonanța Curții de Justiție din 8 aprilie 2020 (63), prin care se solicită Poloniei să suspende imediat aplicarea dispozițiilor naționale privind competențele Camerei disciplinare și invită autoritățile poloneze să pună rapid în aplicare ordonanța; invită autoritățile poloneze să respecte pe deplin ordonanța și invită Comisia să depună o cerere suplimentară la Curtea de Justiție pentru a solicita impunerea unei amenzi în caz de nerespectare persistentă; invită Comisia să inițieze de urgență proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în legătură cu dispozițiile naționale privind competențele Camerei extraordinare, întrucât în componența sa se regăsesc aceleași deficiențe ca și în cea a Camerei disciplinare; |
| --- | --- |

23.

Componența și funcționarea noului Consiliu Național al Magistraturii

| 24. | reamintește că este de datoria statelor membre să instituie un consiliu al magistraturii, dar că, în cazul în care acest consiliu este înființat, independența sa trebuie garantată în conformitate cu standardele europene și Constituția statului membru; reamintește că, în urma reformei Consiliului Național al Magistraturii, care este organismul responsabil de protejarea independenței instanțelor și a judecătorilor în conformitate cu articolul 186 alineatul (1) din Constituția Poloniei, prin Legea din 8 decembrie 2017 de modificare a Legii privind Consiliul Național al Magistraturii și a altor legi (64), comunitatea judiciară din Polonia a fost privată de competența de a-și delega reprezentanții în Consiliul Național al Magistraturii și, prin urmare, de influența sa asupra recrutării și promovării judecătorilor; reamintește că, înainte de reformă, 15 din cei 25 membri ai Consiliului Național al Magistraturii erau judecători aleși de colegii lor, în timp ce, după reforma din 2017, respectivii judecători sunt aleși de către Parlamentul Poloniei; regretă profund faptul că, alături de revocarea prematură la începutul anului 2018 a mandatelor tuturor membrilor numiți în temeiul vechilor reguli, această măsură a condus la o politizare de mare amploare a Consiliului Național al Magistraturii (65); |
| --- | --- |

24.

| 25. | reamintește că, în hotărârea sa din 5 decembrie 2019 și în deciziile sale din 15 ianuarie 2020 (66), precum și în rezoluția din 23 ianuarie 2020, Curtea Supremă, punând în aplicare criteriile stabilite de Curtea de Justiție în hotărârea sa din 19 noiembrie 2019, a concluzionat că rolul decisiv al noului Consiliu Național al Magistraturii în selectarea judecătorilor nou înființatei Camere disciplinare subminează independența și imparțialitatea acesteia din urmă (67); își exprimă îngrijorarea în ceea ce privește statutul juridic al judecătorilor numiți sau promovați de noul Consiliu Național al Magistraturii în componența sa actuală și în ceea ce privește impactul pe care îl poate avea participarea acestora la pronunțarea hotărârilor asupra caracterului valid și legal al procedurilor; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că Rețeaua Europeană a Consiliilor Judiciare a suspendat noul Consiliu Național al Magistraturii la 17 septembrie 2018 din cauza faptului că nu mai îndeplinea cerințele de independență față de executiv și legiuitor și a declanșat procedura de expulzare în aprilie 2020 (68); |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia să inițieze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Legii din 12 mai 2011 privind Consiliul Național al Magistraturii (69), așa cum a fost modificată la 8 decembrie 2017, și să solicite Curții de Justiție să suspende activitățile noului Consiliu Național al Magistraturii prin măsuri provizorii; |
| --- | --- |

27.

Normele care reglementează organizarea instanțelor de drept comun, numirea președinților instanțelor și regimul de pensionare pentru judecătorii instanțelor de drept comun

| 28. | regretă faptul că ministrul justiției, care, în sistemul polonez, este și procuror general, a obținut competența de a numi și a demite la discreția sa președinții instanțelor inferioare, în cursul unei perioade de tranziție de 6 luni și că, în perioada 2017-2018, ministrul justiției a înlocuit peste 150 de președinți și vicepreședinți de instanțe; ia act de faptul că, după această perioadă, demiterea președinților de instanță a rămas în mâinile ministrului justiției, fără a exista, în mod practic, niciun control efectiv al acestei competențe; ia act, de asemenea, de faptul că ministrul justiției a obținut și alte competențe „disciplinare” față de președinții instanțelor și președinții instanțelor superioare, care, la rândul lor, au acum puteri administrative mai mari față de președinții instanțelor inferioare (70); regretă acest mare pas înapoi al statului de drept și al independenței justiției din Polonia (71); |
| --- | --- |

28.

| 29. | regretă faptul că legea din 20 decembrie 2019, intrată în vigoare la 14 februarie 2020, a modificat componența adunărilor judecătorilor și a transferat o parte din prerogativele acestor organe de autoguvernare a justiției la colegiile președinților de instanță numiți de ministrul justiției (72); |
| --- | --- |

29.

| 30. | reamintește că, în hotărârea sa din 5 noiembrie 2019 (73), Curtea de Justiție a constatat că dispozițiile Legii din 12 iulie 2017 de modificare a Legii privind organizarea instanțelor de drept comun și a altor legi (74), potrivit cărora se reduce vârsta de pensionare a judecătorilor din instanțele de drept comun, i se conferă ministrului justiției puterea de a autoriza prelungirea perioadei de exercitare activă a funcției de judecător și se stabilește o vârstă diferită de pensionare pentru femei și bărbați, contravin dreptului Uniunii; |
| --- | --- |

30.

Drepturile și independența judecătorilor, inclusiv noul regim disciplinar pentru judecători

| 31. | denunță noile dispoziții care introduc noi infracțiuni și sancțiuni disciplinare în privința judecătorilor și a președinților de instanțe, întrucât acestea prezintă un risc grav pentru independența justiției (75); denunță noile dispoziții care interzic orice activitate politică a judecătorilor, obligându-i să-și facă publică apartenența la asociații și restricționând în mod substanțial deliberările organismelor autonome judiciare, care trec dincolo de principiile securității juridice, ale necesității și ale proporționalității în limitarea libertății de exprimare a judecătorilor (76); |
| --- | --- |

31.

| 32. | este profund îngrijorat de procedura disciplinară inițiată împotriva judecătorilor și a procurorilor din Polonia în legătură cu deciziile lor judiciare de a pune în aplicare dreptului Uniunii sau cu declarațiile lor publice în apărarea independenței justiției și a statului de drept în Polonia; condamnă politica de calomniere a judecătorilor din Polonia și implicarea oficialităților în acest demers; solicită autorităților poloneze să se abțină de la utilizarea abuzivă a procedurilor disciplinare și de la alte activități care subminează autoritatea sistemului judiciar; condamnă, în special, amenințarea cu proceduri disciplinare (77) împotriva a peste 10 % din judecători pentru semnarea unei scrisori adresate OSCE privind desfășurarea adecvată a alegerilor prezidențiale și pentru acordarea de sprijin judecătorilor reprimați; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită autoritățile poloneze să elimine noile dispoziții (privind infracțiunile disciplinare și altele) care împiedică instanțele să examineze independența și imparțialitatea celorlalți judecători din perspectiva dreptului Uniunii și a Convenției europene pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO), privând astfel judecătorii de exercitarea atribuției lor în temeiul dreptului Uniunii de a înlătura dispozițiile naționale care contravin dreptului Uniunii (78); |
| --- | --- |

33.

| 34. | salută inițierea de către Comisie a unei acțiuni în constatarea neîndeplinirii obligațiilor în ceea ce privește noile dispoziții menționate anterior; regretă că nu s-au înregistrat progrese din 29 aprilie 2020; invită Comisia să trateze cazul cu prioritate și să solicite Curții de Justiție să utilizeze procedura accelerată și să dispună măsuri provizorii atunci când are de a face cu sesizarea Curții de Justiție; |
| --- | --- |

34.

Statutul procurorului general și organizarea parchetelor

| 35. | denunță fuziunea dintre funcția de ministru al justiției și cea de procuror general, sporirea prerogativelor procurorului general în ceea ce privește parchetele și ale ministrului justiției în ceea ce privește sistemul judiciar (Legea din 27 iulie 2001 privind organizarea instanțelor de drept comun (79), așa cum a fost modificată) și poziția slabă a sistemului de verificare a acestor prerogative (Consiliul Național al Procurorilor), ceea ce conduce la acumularea unui număr prea mare de prerogative în mâinile unei singure persoane și are consecințe negative directe generate de sfera politică asupra independenței sistemului de urmărire penală, așa cum a declarat Comisia de la Veneția (80); |
| --- | --- |

35.

| 36. | reamintește că, în hotărârea sa din 5 noiembrie 2019, Curtea de Justiție a constatat că reducerea vârstei de pensionare a procurorilor contravine dreptului Uniunii deoarece a stabilit o vârstă diferită de pensionare pentru bărbații și femeile care ocupă funcția de procuror în Polonia; |
| --- | --- |

36.

Evaluarea globală a situației statului de drept în Polonia

| 37. | este de acord cu Comisia, cu Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei, cu Grupul de state împotriva corupției și cu raportorul special al ONU pentru independența judecătorilor și a avocaților, potrivit cărora modificările separate menționate anterior ale cadrului legislativ care reglementează sistemului judiciar, având în vedere interacțiunea și impactul lor global, reprezintă o încălcare gravă, continuă și sistemică a statului de drept, permițând puterilor legislativă și executivă să influențeze întreaga structură și rezultatele justiției într-un mod incompatibil cu principiile separării puterilor și statului de drept, slăbind astfel în mod semnificativ independența justiției în Polonia (81); condamnă impactul destabilizator asupra ordinii juridice din Polonia pe care l-au avut măsurile adoptate și numirile făcute de autoritățile poloneze începând cu 2016; |
| --- | --- |

37.

Protecția drepturilor fundamentale în Polonia

Comisarul polonez pentru drepturile omului

| 38. | este preocupat de atacurile politice asupra independenței Oficiului Comisarului pentru drepturile omului (82); subliniază faptul că Comisarul pentru drepturile omului a criticat în mod public diverse măsuri luate de guvernul actual în sfera sa de responsabilitate; reamintește faptul că statutul Comisarului pentru drepturile omului este consacrat în Constituția Poloniei și că mandatul actualului Comisar pentru drepturile omului se va încheia în septembrie 2020; reamintește că, în conformitate cu Constituția Poloniei, Comisarul ar trebui să fie ales de către Sejm cu aprobarea Senatului; |
| --- | --- |

38.

Dreptul la un proces echitabil

| 39. | își exprimă preocuparea în legătură cu relatările care semnalează bănuieli de întârzieri nejustificate în derularea proceselor în instanță, dificultăți în beneficierea de asistență juridică în timpul arestului și cazuri de insuficientă respectare a confidențialității comunicării dintre avocat și client (83); solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape situația avocaților din Polonia; reamintește că toți cetățenii au dreptul să fie consiliați, apărați și reprezentați de un avocat independent, în conformitate cu articolele 47 și 48 din Cartă; |
| --- | --- |

39.

| 40. | este preocupat de faptul că, de la intrarea în vigoare, la 14 februarie 2020, a Legii din 20 decembrie 2019, numai Camera Extraordinară poate decide dacă un judecător sau o instanță judecătorească este independentă și imparțială, privând astfel cetățenii de un element important de control judiciar la toate celelalte instanțe, însă inclusiv independența și imparțialitatea Camerei Extraordinare sunt puse sub semnul întrebării (84); reamintește că, potrivit jurisprudenței Curții de Justiție, dreptul la un proces echitabil obligă fiecare instanță să verifice din proprie inițiativă dacă îndeplinește criteriile de independență și imparțialitate (85); |
| --- | --- |

40.

Dreptul la informare și libertatea de exprimare, inclusiv libertatea și pluralismul mass-mediei

| 41. | reiterează faptul că libertatea mass-mediei și pluralismul mass-mediei nu pot fi separate de democrație și de statul de drept și că dreptul de a informa și de a fi informat face parte din valorile democratice de bază pe care se întemeiază Uniunea; reamintește că, în rezoluția sa din 16 ianuarie 2020, Parlamentul a solicitat Consiliului să abordeze în audierile desfășurate în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE orice noi evoluții în domeniul libertății de exprimare, inclusiv în domeniul libertății mass-mediei; |
| --- | --- |

41.

| 42. | reamintește că, în rezoluția sa din 14 septembrie 2016, Parlamentul și-a exprimat îngrijorarea cu privire la modificările adoptate anterior și cele recent propuse ale legislației poloneze privind mass-media; își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a efectua o evaluare a legislației adoptate în ceea ce privește compatibilitatea acesteia cu dreptul Uniunii, în special cu articolul 11 din Cartă și cu legislația Uniunii privind mass-media publică; |
| --- | --- |

42.

| 43. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la acțiunile întreprinse în ultimii ani de către autoritățile poloneze în legătură cu organismul public de radiodifuziune, inclusiv transformarea sa într-un organism de radiodifuziune proguvernamental, împiedicând mass-media publică și organele sale de conducere să își exprime opiniile independente sau divergente și exercitând controlul asupra conținutului emisiunilor (86); reamintește că articolul 54 din Constituția Poloniei garantează libertatea de exprimare și interzice cenzura; |
| --- | --- |

43.

| 44. | este profund îngrijorat de faptul că unii politicieni recurg excesiv la acuzarea jurnaliștilor de defăimare, inclusiv prin impunerea unor amenzi penale și prin suspendarea dreptului de a exercita profesia de jurnalist; se teme că astfel de măsuri au un efect intimidant asupra jurnaliștilor și a mijloacelor de informare în masă (87), afectând exercitarea profesiei și independența lor; invită autoritățile poloneze să garanteze accesul la căi de atac adecvate pentru jurnaliști și familiile acestora, care au făcut obiectul unor procese destinate să reducă la tăcere sau să intimideze mijloacele independente de informare în masă; solicită autorităților poloneze să pună pe deplin în aplicare Recomandarea Consiliului Europei din 13 aprilie 2016 privind protecția jurnalismului și siguranța jurnaliștilor și a altor actori din domeniul mass-media (88); regretă faptul că, până în prezent, Comisia nu a elaborat o legislație anti-SLAPP (acțiune strategică în justiție împotriva mobilizării publice) care ar proteja și jurnaliștii și mass-media din Polonia de acțiunile în justiție ofensatoare; |
| --- | --- |

44.

| 45. | este îngrijorat de cazurile semnalate de jurnaliști arestați în îndeplinirea sarcinilor de serviciu, prezentând protestele împotriva măsurilor de izolare din timpul pandemiei de COVID-19 (89); |
| --- | --- |

45.

Libertatea academică

| 46. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu utilizarea acțiunilor în instanță împotriva cadrelor universitare pe motiv de calomnie și în legătură cu amenințarea cu astfel de acțiuni; solicită autorităților poloneze să respecte libertatea de exprimare și libertatea academică, în conformitate cu standardele internaționale; (90) |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită Parlamentul Poloniei să abroge capitolul 6c din Legea din 18 decembrie 1998 privind Institutul Memoriei Naționale – Comisia pentru urmărirea penală a infracțiunilor împotriva națiunii poloneze (91), care pune în pericol libertatea de exprimare și cercetarea independentă, considerând drept infracțiune civilă pasibilă de a fi judecată de instanțele civile faptul de a aduce atingere reputației Poloniei și poporului său, cum ar fi acuzațiile de complicitate a Poloniei sau a polonezilor la Holocaust (92); |
| --- | --- |

47.

Libertatea de întrunire

| 48. | își reiterează apelul adresat guvernului polonez de a respecta libertatea de întrunire eliminând din actuala Lege din 24 iulie 2015 privind întrunirile publice (93), astfel cum a fost modificată la 13 decembrie 2016 (94), dispozițiile care acordă prioritate adunărilor „ciclice” aprobate de guvern (95); îndeamnă autoritățile poloneze să evite să aplice sancțiuni penale persoanelor care participă la adunări pașnice sau la contra-demonstrații și să renunțe la acuzațiile penale împotriva manifestanților pașnici; îndeamnă autoritățile poloneze și să protejeze în mod adecvat adunările pașnice și să îi aducă în fața justiției pe cei care atacă în mod violent persoanele care participă la adunări pașnice; |
| --- | --- |

48.

| 49. | își exprimă îngrijorarea cu privire la interzicerea foarte restrictivă a adunărilor publice (96), care a fost introdusă pe perioada pandemiei de COVID-19, fără a declara starea de dezastru natural astfel cum se prevede la articolul 232 din Constituția poloneză, și insistă asupra necesității de a aplica principiul proporționalității atunci când se limitează dreptul la întrunire; |
| --- | --- |

49.

Libertatea de asociere

| 50. | invită autoritățile poloneze să modifice Legea din 15 septembrie 2017 privind Institutul Național pentru Libertate – Centrul pentru Dezvoltarea Societății Civile (97), (98) pentru a asigura accesul grupurilor esențiale ale societății civile de la nivel local, regional și național la finanțarea publică și la o distribuție echitabilă, imparțială și transparentă a fondurilor publice destinate societății civile, garantând o reprezentare pluralistă (99); își reiterează solicitarea de a pune la dispoziția organizațiilor în cauză fonduri suficiente prin intermediul mai multor instrumente de finanțare de la nivelul Uniunii, precum componenta „Valorile Uniunii” din noul program „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” și proiectele-pilot ale Uniunii; este profund îngrijorat de faptul că membrii polonezi ai Comitetului Economic și Social European sunt supuși presiunilor politice pentru acțiunile întreprinse în cadrul mandatului lor (100); |
| --- | --- |

50.

| 51. | este preocupat de declarația de presă a ministrului justiției și a ministrului mediului cu privire la anumite organizații neguvernamentale, cu scopul de a le stigmatiza pentru că ar acționa în interesul unor actori străini; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la proiectul planificat de lege privind crearea unui registru public al finanțării organizațiilor neguvernamentale, prin care acestea să fie obligate să declare orice sursă de finanțare din străinătate (101); |
| --- | --- |

51.

Protecția vieții private și a datelor

| 52. | își reiterează concluzia exprimată în Rezoluția sa din 14 septembrie 2016, conform căreia garanțiile procedurale și condițiile materiale prevăzute de Legea din 10 iunie 2016 privind acțiunile antiteroriste și de Legea din 6 aprilie 1990 privind poliția (102), astfel cum a fost modificată, pentru exercitarea supravegherii secrete nu sunt suficiente pentru a împiedica utilizarea excesivă sau interferența nejustificată a acesteia cu viața privată și protecția datelor persoanelor, inclusiv a liderilor opoziției și ai societății civile (103); solicită din nou Comisiei să evalueze dacă legislația respectivă este compatibilă cu dreptul Uniunii și solicită insistent autorităților poloneze să respecte pe deplin dreptul la viață privată al tuturor cetățenilor; |
| --- | --- |

52.

| 53. | este profund îngrijorat de faptul că, la 22 aprilie 2020, Ministerul Mediului Digital din Polonia a transferat date cu caracter personal din Sistemul electronic universal de evidență a populației (denumit în continuare „registrul PESEL”) operatorului de servicii poștale, cu scopul de a facilita organizarea alegerilor prezidențiale din 10 mai 2020 cu vot prin corespondență, fără un temei juridic pentru a proceda astfel, întrucât Parlamentul Poloniei a adoptat o lege care să permită desfășurarea în întregime a alegerilor prin corespondență abia la 7 mai 2020; constată, de asemenea, că registrul PESEL nu este identic cu registrul electoral și include și date cu caracter personal ale cetățenilor altor state membre, și că, prin urmare, transferul menționat anterior ar putea constitui o potențială încălcare a Regulamentului (UE) 2016/679; reamintește că Comitetul european pentru protecția datelor a afirmat că autoritățile publice pot dezvălui informații privind persoanele incluse pe listele electorale, dar numai atunci când acest lucru este autorizat în mod specific prin legislația națională (104); observă că Comisarul polonez pentru drepturile omului a depus pe lângă instanța administrativă regională din Varșovia o plângere care are la bază o posibilă încălcare a articolelor 7 și 51 din Constituția poloneză de către Ministerul Mediului Digital din Polonia; |
| --- | --- |

53.

Educația sexuală completă

| 54. | își reiterează profunda îngrijorare exprimată în Rezoluția sa din 14 noiembrie 2019, împărtășită și de comisarul Consiliului Europei pentru drepturile omului (105), cu privire la proiectul de lege de modificare a articolului 200b din Codul penal polonez, astfel cum a fost prezentat Parlamentului polonez de către inițiativa „Stop pedofiliei”, din cauza dispozițiilor sale extrem de vagi, generale și disproporționate, care vizează de fapt incriminarea diseminării educației sexuale în rândul minorilor și a căror sferă de aplicare ar putea amenința pe toată lumea, în special pe părinți, profesori și educatori, cu până la trei ani de închisoare pentru transmiterea de cunoștințe cu privire la sexualitate, sănătate și relații intime; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază faptul că o educație sexuală și despre relații completă, adaptată vârstei și bazată pe informații, este esențială pentru a dezvolta capacitatea tinerilor de a crea relații sănătoase, bazate pe egalitate, care să le aducă împlinire, în care să se simtă în siguranță și să nu existe discriminare, coerciție și violență; consideră că o educație sexuală completă are, de asemenea, un impact pozitiv asupra rezultatelor egalității de gen, printre altele pentru că transformă normele de gen dăunătoare și atitudinile față de violența bazată pe gen, contribuie la prevenirea violenței în cuplu, a constrângerii sexuale, a homofobiei și a transfobiei, rupe tăcerea cu privire la violența sexuală, la exploatarea sexuală sau la abuzurile sexuale și le dă tinerilor puterea să ceară ajutor; solicită Parlamentului polonez să nu aprobe propunerea de proiect de lege de modificare a articolului 200b din Codul penal polonez și invită insistent autoritățile poloneze să garanteze accesul la o educație sexuală completă și corectă din punct de vedere științific pentru toți copiii de vârstă școlară, în conformitate cu standardele internaționale, și că cei care asigură aceste acțiuni de educație și informare sunt sprijiniți în acest sens într-o manieră concretă și obiectivă; |
| --- | --- |

55.

Sănătatea sexuală și a reproducerii și drepturile aferente

| 56. | reamintește că, în conformitate cu Carta, CEDO și jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului, în cazul femeilor, sănătatea sexuală și a reproducerii este legată de multiple drepturi ale omului, precum dreptul la viață și la demnitate, dreptul de a nu fi supus unor tratamente inumane și degradante, dreptul la asistență medicală, dreptul la respectarea vieții private, dreptul la educație și la interzicerea discriminării, astfel cum sunt reflectate acestea și în Constituția poloneză; reamintește că, în rezoluția sa din 15 noiembrie 2017, Parlamentul a criticat cu fermitate orice propunere legislativă care ar interzice avortul în cazurile de malformații grave sau mortale ale fătului, care ar limita astfel și aproape ar interzice drastic în practică accesul la îngrijirea medicală concretizată în avort în Polonia, deoarece majoritatea avorturilor legale se fac din acest motiv (106), subliniind că accesul universal la asistență medicală, inclusiv la asistență medicală sexuală și reproductivă și la drepturile conexe, este un drept fundamental al omului (107); regretă modificările propuse (108) ale Legii din 5 decembrie 1996 privind profesiile de medic și dentist (109), în temeiul cărora medicii nu ar mai avea obligația legală de a indica o altă clinică sau un alt medic în cazul refuzului de a presta servicii de sănătate sexuală și reproductivă din cauza convingerilor personale; își exprimă îngrijorarea în legătură cu invocarea clauzei de conștiință, inclusiv cu lipsa unor mecanisme fiabile de sesizare și cu lipsa unor proceduri de recurs în timp util pentru femeile cărora li se refuză astfel de servicii; invită deputații din Parlamentul polonez să se abțină de la orice încercare de a restricționa sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente ale femeilor; își exprimă convingerea că refuzarea serviciilor de sănătate sexuală și a reproducerii și a drepturilor aferente constituie o formă de violență față de femei și fete; invită autoritățile poloneze să ia măsuri pentru a pune în aplicare pe deplin hotărârile pronunțate de Curtea Europeană a Drepturilor Omului în cazurile împotriva Poloniei, în care a decis în mai multe rânduri că legile restrictive privind avortul și neaplicarea lor constituie o încălcare a drepturilor femeilor (110); |
| --- | --- |

56.

| 57. | reamintește că încercările anterioare de a limita și mai mult dreptul la avort în Polonia, care se numără deja printre cele mai restrânse din Uniune, au fost oprite în 2016 și 2018, ca urmare a opoziției masive a cetățenilor polonezi, exprimată în cadrul „marșurilor negre”; invită insistent autoritățile poloneze să aibă în vedere abrogarea legii care limitează accesul femeilor și fetelor la pilula de a doua zi; |
| --- | --- |

57.

Discursul de incitare la ură, discriminarea publică, violența împotriva femeilor, violența domestică și comportamentul intolerant la adresa minorităților și a altor grupuri vulnerabile, inclusiv la adresa persoanelor LGBTI

| 58. | îndeamnă autoritățile poloneze să ia toate măsurile necesare pentru a combate cu fermitate discursul de instigare la ură pe criterii rasiale și incitarea la violență, online și offline, să condamne în mod public și să se ia distanță față de discursul de instigare la ură pe criterii rasiale al unor personalități publice, inclusiv al unor politicieni și personalități din mass-media (111), să abordeze problema prejudecăților și a sentimentelor negative față de minoritățile naționale și etnice (inclusiv romii), migranți, refugiați și solicitanții de azil și să asigure în mod efectiv respectarea legilor, interzicând părțile sau organizațiile care promovează sau incită la discriminarea pe criterii rasiale (112); invită autoritățile poloneze să respecte recomandările din 2019 ale Comitetului ONU pentru eliminarea discriminării rasiale (113); |
| --- | --- |

58.

| 59. | este profund îngrijorat de recenta decizie (114) a ministrului polonez al justiției de a iniția oficial retragerea Poloniei din Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul); încurajează autoritățile poloneze să pună în practică în mod eficace această Convenție, inclusiv asigurând aplicarea legislației existente la nivel național, precum și punând la dispoziție suficiente adăposturi adecvate pentru femeile care sunt victime ale violenței și pentru copiii acestora; |
| --- | --- |

59.

| 60. | observă că al doilea sondaj privind persoanele LGBTI din mai 2020, efectuat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, evidențiază o intensificare a intoleranței și a violenței împotriva persoanelor LGBTI sau a persoanelor considerate ca fiind LGBTI în Polonia și o neîncredere totală a respondenților LGBTI din Polonia în măsurile guvernului de combatere a prejudecăților și a intoleranței, această țară înregistrând cel mai mic procent din întreaga UE (doar 4 %) în acest sens și cel mai mare procent de respondenți care evită să meargă în anumite locuri de teamă că vor fi atacați, hărțuiți sau amenințați (79 %); |
| --- | --- |

60.

| 61. | reamintește, și în contextul campaniei prezidențiale din 2020, poziția exprimată în Rezoluția sa din 18 decembrie 2019, în care a denunțat cu fermitate orice discriminare față de persoanele LGBTI și încălcarea drepturilor lor fundamentale de către autoritățile publice, inclusiv discursul de incitare la ură al autorităților publice și al funcționarilor aleși, interzicerea evenimentelor Pride și a programelor de sensibilizare și protecția necorespunzătoare împotriva atacurilor la adresa acestora, precum și declararea unor zone scutite de așa-numita „ideologie LGBT” în Polonia și adoptarea unor „carte regionale a drepturilor familiale”, discriminatoare în special față de familiile monoparentale și LGBTI; constată că situația persoanelor LGBTI din Polonia nu s-a îmbunătățit deloc de la adoptarea rezoluției respective și că sănătatea mintală și siguranța fizică a persoanelor LGBTI din Polonia sunt deosebit de vulnerabile; reamintește că astfel de acțiuni au fost condamnate de către Comisarul polonez pentru drepturile omului, care a depus nouă plângeri pe lângă instanțele administrative, susținând că zonelor fără LGBTI încalcă dreptul Uniunii, precum și de către Comisie și organizațiile internaționale; reamintește că cheltuielile din cadrul fondurilor de coeziune nu trebuie să ducă la discriminare pe baza orientării sexuale și că municipalitățile care acționează în calitate de angajatori trebuie să respecte Directiva 2000/78/CE (115) a Consiliului, care interzice discriminarea și hărțuirea pe motive de orientare sexuală în ceea ce privește încadrarea în muncă (116); își exprimă, având în vedere cele de mai sus, profunda îngrijorare cu privire la faptul că ministrul justiției a acordat sprijin financiar municipalităților care au fost excluse din programul european de înfrățire ca urmare a adoptării declarațiilor de „zone libere de LGBTI”; este profund îngrijorat, în plus, de faptul că sprijinul financiar va fi acordat din Fondul pentru justiție al ministerului, care a fost creat pentru a sprijini victimele infracțiunilor; invită Comisia să respingă în continuare cererile de finanțare prezentate Uniunii de autoritățile care au adoptat astfel de rezoluții; invită autoritățile poloneze să pună în aplicare jurisprudența relevantă a Curții de Justiție și a Curții Europene a Drepturilor Omului și, în acest context, să abordeze situația persoanelor căsătorite și a părinților de același sex în vederea asigurării exercitării dreptului lor la nediscriminare în drept și în fapt (117); condamnă acțiunile în instanță inițiate împotriva activiștilor societății civile care au publicat așa-zisul „Atlas al urii”, ce documentează cazurile de homofobie din Polonia; invită insistent guvernul polonez să asigure protecția juridică a persoanelor LGBTI împotriva tuturor formelor de infracțiuni motivate de ură și de discursuri care incită la ură; |
| --- | --- |

61.

| 62. | regretă profund arestarea în masă a 48 de activiști LGBTI la 7 august 2020 (așa-numitul „Stonewall polonez”), care transmite un semnal îngrijorător cu privire la libertatea de exprimare și de întrunire în Polonia; deplânge modul în care au fost tratați deținuții, conform informațiilor transmise de mecanismul național de prevenire a torturii (118); solicită ca toate instituțiile europene să condamne imediat violența polițienească exercitată împotriva persoanelor LGBTI în Polonia; |
| --- | --- |

62.

| 63. | regretă profund poziția oficială a Episcopiei poloneze (119) care îndeamnă la „terapia de convertire” pentru persoanele LGBTI; reiterează poziția Parlamentului (120) care încurajează statele membre să incrimineze aceste practici și reamintește raportul din mai 2020 al expertului independent al ONU privind protecția împotriva violenței și discriminării bazate pe orientarea sexuală și identitatea de gen, care invită statele membre să adopte interdicții privind practicile de „terapie de convertire” (121); |
| --- | --- |

63.

| 64. | constată că lipsa de independență a sistemului judiciar din Polonia a început deja să afecteze încrederea reciprocă dintre Polonia și alte state membre, în special în domeniul cooperării judiciare în materie penală, întrucât instanțele naționale au refuzat sau au ezitat să îi predea pe suspecții polonezi în temeiul procedurii mandatului european de arestare, din cauza îndoielilor profunde cu privire la independența sistemului judiciar polonez; consideră că deteriorarea statului de drept în Polonia constituie o amenințare deosebit de gravă la adresa uniformității ordinii juridice a Uniunii; subliniază că încrederea reciprocă între statele membre poate fi restabilită numai dacă valorile consacrate la articolul 2 din TUE sunt respectate; |
| --- | --- |

64.

| 65. | invită guvernul polonez să respecte toate dispozițiile referitoare la statul de drept și la drepturile fundamentale consacrate în tratate, în Cartă, în Convenția europeană a drepturilor omului și în standardele internaționale în domeniul drepturilor omului și să se angajeze într-un dialog onest cu Comisia; subliniază că un astfel de dialog trebuie să se desfășoare într-un mod imparțial, bazat pe dovezi și pe cooperare; solicită guvernului polonez să coopereze cu Comisia în conformitate cu principiul cooperării loiale prevăzut de TUE; invită guvernul polonez să pună rapid și integral în aplicare hotărârile Curții de Justiție și să respecte supremația dreptului Uniunii; îndeamnă guvernul polonez să țină seama pe deplin de recomandările Comisiei de la Veneția în ceea ce privește organizarea sistemului justiției, inclusiv atunci când realizează noi reforme ale Curții Supreme; |
| --- | --- |

65.

| 66. | solicită Comisiei și Consiliului să nu interpreteze în sens restrâns principiul statului de drept și să folosească la maximum procedura prevăzută la articolul 7 alineatul (1) din TUE, abordând implicațiile acțiunilor guvernului Poloniei asupra tuturor principiilor consacrate la articolul 2 din TUE, inclusiv asupra democrației și a drepturilor fundamentale, astfel cum se evidențiază în prezentul raport; |
| --- | --- |

66.

| 67. | invită Consiliul să reia audierile formale – ultima dintre ele având loc în decembrie 2018 – cât mai curând posibil și să includă în audierile respective cele mai recente și importante evoluții negative în domeniul statului de drept, al democrației și al drepturilor fundamentale; îndeamnă Consiliul să acționeze în continuare în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 7 alineatul (1) din TUE, constatând că există un risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a valorilor menționate la articolul 2 din TUE, în lumina dovezilor copleșitoare în acest sens expuse în prezenta rezoluție și în numeroase rapoarte ale organizațiilor internaționale și europene, în jurisprudența Curții de Justiție și a Curții Europene a Drepturilor Omului și în rapoartele organizațiilor societății civile; recomandă ferm Consiliului să adreseze recomandări concrete Poloniei în urma audierilor, așa cum se prevede la articolul 7 alineatul (1) din TUE, și să indice termene pentru punerea în aplicare a acestor recomandări; solicită, de asemenea, Consiliului să se angajeze să evalueze punerea în aplicare a acestor recomandări în timp util; invită Consiliul să asigure o informare periodică a Parlamentului și implicarea acestuia în mare măsură, precum și să lucreze în mod transparent pentru a permite participarea și supravegherea efectivă a tuturor instituțiilor și organismelor europene, precum și a organizațiilor societății civile; |
| --- | --- |

67.

| 68. | invită Comisia să utilizeze pe deplin instrumentele pe care le are la dispoziție pentru a lua măsuri în legătură cu existența unui risc clar de încălcare gravă de către Polonia a valorilor pe care se întemeiază Uniunea, în special procedurile accelerate de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și cererile de măsuri provizorii adresate Curții de Justiție, precum și măsurile bugetare; invită Comisia să informeze regulat Parlamentul și să îl implice îndeaproape; |
| --- | --- |

68.

o

o o

| 69. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei și președintelui, guvernului și parlamentului Republicii Polone, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei și Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  JO C 104 E, 30.4.2004, p. 408.

(2)  COM(2003)0606.

(3)  COM(2014)0158.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0123.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0344.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0442.

(7)  JO L 217, 12.8.2016, p. 53.

(8)  JO L 22, 27.1.2017, p. 65.

(9)  JO L 228, 2.9.2017, p. 19.

(10)  JO L 17, 23.1.2018, p. 50.

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0055.

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0058.

(13)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0101.

(14)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0032.

(15)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0204.

(16)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0014.

(17)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0054.

(18)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0409.

(19)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0111.

(20)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0080.

(21)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0349.

(22)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0407.

(23)  Hotărârea Curții de Justiție din 24 iunie 2019, Comisia/Polonia, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531; Hotărârea Curții de Justiție din 5 noiembrie 2019, Comisia/Polonia, C-192/18, ECLI:EU:C:2019:924.

(24)  COM(2017)0835.

(25)  Ustawa z dnia 22 grudnia 2015 r. o zmianie ustawy o Trybunale Konstytucyjnym (Dz.U. 2015 poz. 2217).

(26)  Ustawa z dnia 22 lipca 2016 r. o Trybunale Konstytucyjnym (Dz.U. 2016 poz. 1157).

(27)  Hotărârea Curții Constituționale din 9 martie 2016, K 47/15.

(28)  Hotărârea Curții Constituționale din 11 august 2016, K 39/16.

(29)  Hotărârea Curții Constituționale din 7 noiembrie 2016, K 44/16.

(30)  A se vedea Avizul Comisiei de la Veneția din 14 octombrie 2016 referitor la Legea din 22 iulie 2016 privind Curtea Constituțională, Avizul nr. 860/2016, punctul 127; propunerea motivată a Comisiei din 20 decembrie 2017, punctele 91 și următoarele.

(31)  Ustawa z dnia 30 grudnia 2015 r. o zmianie ustawy o służbie cywilnej oraz niektórych innych ustaw (Dz.U. 2016 poz. 34).

(32)  Ustawa z dnia 15 stycznia 2016 r. o zmianie ustawy o Policji oraz niektórych innych ustaw (Dz.U. 2016 poz. 147).

(33)  Ustawa z dnia 28 stycznia 2016 r. Prawo o prokuraturze (Dz.U. 2016 poz. 177).

(34)  Ustawa z dnia 28 stycznia 2016 r. Przepisy wprowadzające ustawę – Prawo o prokuraturze (Dz.U. 2016 poz. 178).

(35)  Ustawa z dnia 18 marca 2016 r. o zmianie ustawy o Rzeczniku Praw Obywatelskich oraz niektórych innych ustaw (Dz.U. 2016 poz. 677).

(36)  Ustawa z dnia 22 czerwca 2016 r. o Radzie Mediów Narodowych (Dz.U. 2016 poz. 929).

(37)  Ustawa z dnia 10 czerwca 2016 r. o działaniach antyterrorystycznych (Dz.U. 2016 poz. 904).

(38)  A se vedea propunerea motivată a Comisiei din 20 decembrie 2017, punctele 112-113.

(39)  RECJ, Declarația de la Varșovia din 3 iunie 2016.

(40)  OSCE/ODIHR, Declarație privind constatările și concluziile preliminare după misiunea sa limitată de observare a alegerilor, 14 octombrie 2019.

(41)  OSCE/ODIHR, Raportul final al misiunii limitate de observare a alegerilor parlamentare din 13 octombrie 2019, Varșovia, 14 februarie 2020.

(42)  OSCE/ODIHR, Misiunea specială de evaluare a alegerilor, Declarația referitoare la constatările și concluziile preliminare cu privire la al doilea tur de scrutin al alegerilor prezidențiale din 12 iulie 2020, Varșovia, 13 iulie 2020.

(43)  Comisia de la Veneția, avizul din 8-9 decembrie 2017, CDL-AD (2017) 031, punctul 43; Recomandarea (UE) 2018/103 a Comisiei din 20 decembrie 2017 privind statul de drept în Polonia, care vine în completarea Recomandărilor (UE) 2016/1374, (UE) 2017/146 și (UE) 2017/1520 (JO L 17, 23.1.2018, p. 50), punctul 25.

(44)  Comisia de la Veneția, CDL-AD (2002) 23, Avizul nr. 190/2002, Codul de bună conduită electorală. Orientările și raportul explicativ, 30 octombrie 2002; a se vedea și Comisia de la Veneția, CDL-PI(2020)005rev-e – Report on Respect for Democracy Human Rights and Rule of Law during States of Emergency – Reflections (Raportul privind respectarea democrației, a drepturilor omului și a statului de drept pe perioada stării de urgență – Reflecții), p. 23.

(45)  A se vedea și OSCE/ODIHR, Aviz privind proiectul de lege privind normele speciale referitoare la desfășurarea alegerilor generale pentru președintele Republicii Polone, comandat în 2020 (documentul Senatului nr. 99), 27 aprilie 2020.

(46)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

(47)  Ustawa z dnia 30 listopada 2016 r. o organizacji i trybie postępowania przed Trybunałem Konstytucyjnym (Dz.U. 2016 poz. 2072); ustawa z dnia 30 listopada 2016 r. o statusie sędziów Trybunału Konstytucyjnego (Dz.U. 2016 poz. 2073); Ustawa z dnia 13 grudnia 2016 r. – Przepisy wprowadzające ustawę o organizacji i trybie postępowania przed Trybunałem Konstytucyjnym oraz ustawę o statusie sędziów Trybunału Konstytucyjnego (Dz.U. 2016 poz. 2074).

(48)  Avizul Comisiei de la Veneția din 14-15 octombrie 2016, punctul 128; ONU, Comitetul pentru Drepturile Omului, Observații finale cu privire la cel de al șaptelea raport periodic al Poloniei, 31 octombrie 2016, punctele 7-8; Recomandarea (UE) 2017/1520 a Comisiei.

(49)  Hotărârea Curții de Justiție din 19 noiembrie 2019, A.K. și alții/Sąd Najwyższy, C-585/18, C-624/18 și C-625/18, ECLI:EU:C:2019:982.

(50)  Ustawa z dnia 20 grudnia 2019 r. o zmianie ustawy – Prawo o ustroju sądów powszechnych, ustawy o Sądzie Najwyższym oraz niektórych innych ustaw (Dz.U. 2020 poz. 190).

(51)  Comisia de la Veneția și DGI a Consiliului Europei, Avizul comun de urgență din 16 ianuarie 2020, CDL-PI(2020)002, punctele 51-55.

(52)  A se vedea propunerea motivată a Comisiei din 20 decembrie 2017, COM(2017)0835, punctul 133. A se vedea, de asemenea, OSCE-ODIHR, Avizul referitor la anumite dispoziții din proiectul de lege privind Curtea Supremă din Polonia (de la 26 septembrie 2017), 13 noiembrie 2017, p. 33.

(53)  Hotărârea Curții de Justiție din 24 iunie 2019, Comisia/Polonia, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531.

(54)  Ordonanța Curții de Justiție din 17 decembrie 2018, Comisia/Polonia, C-619/18 R, ECLI:EU:C:2018:1021.

(55)  Ustawa z dnia 21 listopada 2018 r. o zmianie ustawy o Sądzie Najwyższym (Dz.U. 2018 poz. 2507).

(56)  OSCE-ODIHR, Avizul din 13 noiembrie 2017, p. 7-20; Avizul Comisiei de la Veneția din 8-9 decembrie 2017, punctul 43; Recomandarea (UE) 2018/103, punctul 25. GRECO, Addendum la Al patrulea raport de evaluare privind Polonia (articolul 34) din 18-22 iunie 2018, punctul 31; Comisia de la Veneția și DGI a Consiliului Europei, Avizul comun de urgență din 16 ianuarie 2020, punctul 8.

(57)  Hotărârea Curții de Justiție din 19 noiembrie 2019, A.K. și alții/Sąd Najwyższy, C-585/18, C-624/18 și C-625/18, ECLI:EU:C:2019:982.

(58)  Hotărârea Curții Supreme din 5 decembrie 2019, III PO 7/19.

(59)  Rezoluția camerelor comune civilă, penală și a muncii ale Curții Supreme din 23 ianuarie 2020, BSA I-4110-1/2020.

(60)  Hotărârea Curții Constituționale din 20 aprilie 2020, U 2/20.

(61)  Comisia de la Veneția și DGI a Consiliului Europei, Avizul comun de urgență din 16 ianuarie 2020, punctul 38.

(62)  Comisia de la Veneția și DGI a Consiliului Europei, Avizul comun de urgență din 16 ianuarie 2020, punctul 38.

(63)  Ordonanța Curții de Justiție din 8 aprilie 2020, Comisia/Polonia, C-791/19 R, ECLI:EU:C:2020:277.

(64)  Ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o zmianie ustawy o Krajowej Radzie Sądownictwa oraz niektórych innych ustaw (Dz.U. 2018 poz. 3).

(65)  Consiliul consultativ al judecătorilor europeni, avizele Biroului din 7 aprilie 2017 și 12 octombrie 2017; OSCE/ODIHR, Aviz final privind proiectele de modificare a Legii Consiliului Național al Magistraturii, 5 mai 2017; Avizul Comisiei de la Veneția din 8-9 decembrie 2017, punctele 5-7; GRECO, raportul ad-hoc privind Polonia (articolul 34) din 19-23 martie 2018 și actul adițional din 18-22 iunie 2018; Comisia de la Veneția și DGI a Consiliului Europei, Avizul comun de urgență din 16 ianuarie 2020, punctele 42 și 61.

(66)  Decizia Curții Supreme din 15 ianuarie 2020, III PO 8/18. Decizia Curții Supreme din 15 ianuarie 2020, III PO 9/18.

(67)  Cu privire la acest subiect, a se vedea și următoarele cauze aflate pe rolul Curții Europene a Drepturilor Omului: Reczkowicz și alții/Polonia (cererile nr. 43447/19, 49868/19 și 57511/19), Grzęda/Polonia (nr. 43572/18), Xero Floor w Polsce sp. z o.o./Polonia (nr. 4907/18), Broda/Polonia și Bojara/Polonia (nr. 26691/18 și 27367/18), Żurek/Polonia (nr. 39650/18) și Sobczyńska și alții/Polonia (nr. 62765/14, 62769/14, 62772/14 și 11708/18).

(68)  RECJ, scrisoarea din 21 februarie 2020 a Comitetului executiv al RECJ. A se vedea, de asemenea, scrisoarea din 4 mai 2020 a Asociației Europene a Judecătorilor în sprijinul RECJ.

(69)  Ustawa z dnia 12 maja 2011 r. o Krajowej Radzie Sądownictwa (Dz.U. 2011 nr 126 poz. 714).

(70)  Comisia de la Veneția și DGI a Consiliului Europei, Avizul comun de urgență din 16 ianuarie 2020, punctul 45.

(71)  A se vedea, de asemenea, Consiliul Europei, Biroul Consiliului consultativ al judecătorilor europeni (CCJE-BU), CCJE-BU(2018)6REV, 18 iunie 2018.

(72)  Comisia de la Veneția și DGI a Consiliului Europei, Avizul comun de urgență din 16 ianuarie 2020, punctele 46 – 50.

(73)  Hotărârea Curții de Justiție din 5 noiembrie 2019, Comisia/Polonia, C-192/18, ECLI:EU:C:2019:924.

(74)  Ustawa z dnia 12 lipca 2017 r. o zmianie ustawy – Prawo o ustroju sądów powszechnych oraz niektórych innych ustaw (Dz.U. 2017 poz. 1452).

(75)  OSCE/ODIHR, Aviz intermediar de urgență privind Legea de modificare a Legii privind organizarea instanțelor de drept comun, a Legii privind Curtea Supremă și altor legi din Polonia (din 20 decembrie 2019), 14 ianuarie 2020, p. 23-26; Comisia de la Veneția și DGI a Consiliului Europei, Avizul comun de urgență din 16 ianuarie 2020, punctele 44-45.

(76)  OSCE-ODIHR, Avizul intermediar de urgență din 14 ianuarie 2020, p.18-21; Comisia de la Veneția și DGI a Consiliului Europei, Avizul comun de urgență din 16 ianuarie 2020, punctele 24-30;

(77)  Comunicarea procurorului adjunct în domeniul disciplinar pentru judecătorii instanțelor comune, iulie 2020, http://rzecznik.gov.pl/wp-content/uploads/2020/07/KomunikatFWS.pdf.

(78)  OSCE-ODIHR, Avizul intermediar de urgență din 14 ianuarie 2020, p.13-17; Comisia de la Veneția și DGI a Consiliului Europei, Avizul comun de urgență din 16 ianuarie 2020, punctele 31-43.

(79)  Ustawa z dnia 27 lipca 2001 r. Prawo o ustroju sądów powszechnych (Dz.U. 2001 nr 98 poz. 1070).

(80)  Avizul Comisiei de la Veneția din 8-9 decembrie 2017 referitor la Legea privind parchetele, așa cum a fost modificată, CDL-AD(2017)028, punctul 115.

(81)  Recomandarea (UE) 2018/103 a Comisiei. Raportorul special al Organizației Națiunilor Unite cu privire la independența judecătorilor și a avocaților, declarația din 25 iunie 2018; Comisia Europeană, semestrul european 2019: Raport de țară – Polonia, 27 februarie 2019, SWD(2019)1020, p. 42; președinții Rețelei Europene a Consiliilor Judiciare, ai Rețelei președinților Curților Supreme din UE și ai Asociației europene a judecătorilor, scrisoarea din 20 septembrie 2019; GRECO, Urmare la addendum-ul Raportului de evaluare a celei de-a patra runde (articolul 34) – Polonia, 6 decembrie 2019, punctul 65; PACE, Rezoluția 2316 (2020) din 28 ianuarie 2020 privind funcționarea instituțiilor democratice în Polonia, punctul 4.

(82)  A se vedea, de asemenea, Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei, scrisoare adresată prim-ministrului Poloniei, 19 ianuarie 2018; Declarație comună în sprijinul Comisarului polonez pentru drepturile omului, semnată de ENNHRI, Equinet, GANHRI, IOI, OHCHR Europe, iunie 2019.

(83)  Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU (CDO), Observații finale cu privire la cel de al șaptelea raport periodic al Poloniei, 23 noiembrie 2016, punctul 33.

(84)  Comisia de la Veneția și DGI a Consiliului Europei, Avizul comun de urgență din 16 ianuarie 2020, punctul 59.

(85)  Hotărârea Curții de Justiție din 26 martie 2020, Simpson/Consiliul și HG/Comisia, cauzele conexate C-542/18 RX-II și C-543/18 RX-II, ECLI:EU:C:2020:232, punctul 57.

(86)  A se vedea, de asemenea, clasamentul mondial al libertății presei, în care Polonia a căzut de pe locul 18 pe locul 62 în clasament din 2015.

(87)  Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor, Raportul anual 2020, martie 2020, p. 42.

(88)  Consiliul Europei, Recomandarea CM/Rec (2016)4 din 13 aprilie 2016 a Comitetului de Miniștri adresată statelor membre privind protecția jurnalismului și siguranța jurnaliștilor și a altor actori media.

(89)  Monitorizare a Institutului internațional de presă (IPI) privind încălcările libertății presei legate de COVID-19, https://ipi.media/covid19-media-freedom-monitoring/.

(90)  Consiliul Europei, Organizația Statelor Americane et al., Declarația Forumului mondial privind libertatea academică, autonomia instituțională și viitorul democrației, 21 iunie 2019.

(91)  Ustawa z dnia 18 grudnia 1998 r. o Instytucie Pamięci Narodowej – Komisji Ścigania Zbrodni przeciwko Narodowi Polskiemu (Dz.U. 1998 nr 155 poz. 1016).

(92)  Consultați și declarația din 28 iunie 2018 a reprezentantului OSCE pentru libertatea mass-mediei.

(93)  Ustawa z dnia 24 lipca 2015 r. – Prawo o zgromadzeniach (Dz.U. 2015 poz. 1485).

(94)  Ustawa z dnia 13 grudnia 2016 r. o zmianie ustawy – Prawo o zgromadzeniach (Dz.U. 2017 poz. 579).

(95)  Consultați și Comunicarea din 23 aprilie 2018 a experților ONU care îndeamnă Polonia să asigure participarea liberă și deplină la negocierile privind schimbările climatice.

(96)  Comisarul polonez pentru drepturile omului, scrisoare adresată Ministerului de Interne și al Administrației, 6 mai 2020.

(97)  Ustawa z dnia 15 września 2017 r. o Narodowym Instytucie Wolności – Centrum Rozwoju Społeczeństwa Obywatelskiego (Dz.U. 2017 poz. 1909).

(98)  OSCE/ODIHR, Aviz referitor la proiectul de lege al Poloniei privind Institutul Național pentru Libertate – Centrul pentru Dezvoltarea Societății Civile, Varșovia, 22 august 2017.

(99)  CESE, Raport referitor la situația drepturilor fundamentale și a statului de drept: evoluții pe plan național dintr-o perspectivă a societății civile pentru perioada 2018-2019, iunie 2020, p. 41-42.

(100)  CESE, Declarație de presă intitulată „Alarming pressure on civil society: Polish EESC member becomes a target of government retaliation and NGOs no longer able to choose their own candidates” („O presiune alarmantă asupra societății civile: un membru polonez al CESE devine ținta represaliilor guvernului, iar ONG-urile nu își mai pot alege candidații”), 23 iunie 2020.

(101)  Comunicat de presă al ministrului mediului, în cooperare cu ministrul justiției, 7 august 2020, https://www.gov.pl/web/srodowisko/nowe-prawo-wzmocni--przejrzystosc-finansowania-organizacji-pozarzadowych.

(102)  Ustawa z dnia 6 kwietnia 1990 r. o Policji (Dz.U. 1990 nr 30 poz. 179).

(103)  Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU (CDO), Observații finale cu privire la cel de al șaptelea raport periodic al Poloniei, 23 noiembrie 2016, punctele 39-40. A se vedea, de asemenea, Comunicarea din 23 aprilie 2018 a experților ONU care îndeamnă Polonia să asigure participarea liberă și deplină la negocierile privind schimbările climatice.

(104)  CEPD, Scrisoare privind divulgarea datelor cu ocazia alegerile prezidențiale din Polonia, 5 mai 2020.

(105)  Comisarul Consiliului Europei pentru drepturile omului, Declarația din 14 aprilie 2020.

(106)  În 2017, avorturile efectuate în caz de malformații fetale au reprezentat 97,9 % din totalul tratamentelor: Centrul pentru sistemele de informații din domeniul sănătății, rapoarte ale Programului public de cercetare statistică MZ-29, astfel cum sunt publicate pe site-ul Seimului Poloniei. Sprawozdanie Rady Ministrów z wykonywania oraz o skutkach stosowania w 2016 r. ustawy z dnia 7 stycznia 1993 r. o planowaniu rodziny, ochronie płodu ludzkiego i warunkach dopuszczalności przerywania ciąży (Dz. U. poz. 78, z późnn. zm.).

(107)  A se vedea, de asemenea, documentul tematic al Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei, din decembrie 2017, intitulat „Sănătatea și drepturile sexuale și reproductive ale femeilor în Europa”. Declarația din 22 martie 2018 a experților ONU care consiliază Grupul de lucru al ONU privind discriminarea împotriva femeilor și declarația din 14 aprilie 2020 a Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei.

(108)  Ustawa z dnia 16 lipca 2020 r. o zmianie ustawy o zawodach lekarza i lekarza dentysty oraz niektórych innych ustaw (not yet published in the Official Journal).

(109)  Ustawa z dnia 5 grudnia 1996 r. o zawodach lekarza i lekarza dentysty (Dz.U. 1997 nr 28 poz. 152).

(110)  Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 20 martie 2007 în cauza Tysiąc împotriva Poloniei (cererea nr. 5410/03). Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 20 martie 2007 în cauza R. R. împotriva Poloniei (cererea nr. 27617/04). Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 30 octombrie 2012 în cauza P. și S. împotriva Poloniei (cererea nr. 57375/08).

(111)  Rezoluția PE din 15 noiembrie 2017, punctul 18; APCE, Rezoluția 2316 (2020) din 28 ianuarie 2020 privind funcționarea instituțiilor democratice în Polonia, punctul 14; Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU (CDO), Observații finale cu privire la cel de-al șaptelea raport periodic asupra Poloniei, 23 noiembrie 2016, CCPR/C/POL/CO/7, punctele 15-18.

(112)  Comitetul Organizației Națiunilor Unite pentru eliminarea discriminării rasiale, Observații finale cu privire la cel de-al 22-lea și la cel de-al 24-lea raport combinat al Poloniei, august 2019.

(113)  Ibid.

(114)  Ministerul Justiției, comunicat de presă privind propunerea de denunțare a Convenției de la Istanbul, 25 iulie 2020, https://www.gov.pl/web/sprawiedliwosc/ministerstwo-sprawiedliwosci-konwencja-stambulska-powinna-zostac-wypowiedziana-poniewaz-jest-sprzeczna-z-prawami-konstytucyjnymi.

(115)  Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (JO L 303, 2.12.2000, p. 16).

(116)  Comisia Europeană, DG REGIO, scrisoare adresată autorităților din regiunile poloneze din Lublin, Łódź, Polonia Mică, Podkarpackie și Świętokrzyskie, 27 mai 2020. Consultați, de asemenea, Hotărârea Curții de Justiție din 23 aprilie 2020, Associazione Avvocatura per i diritti LGBTI, C-507/18, ECLI:EU:C:2020:289.

(117)  Hotărârea Curții de Justiție din 5 iunie 2018, Coman, C-673/16, ECLI:EU:C:2018:385; Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 2 martie 2010 în cauza Kozak împotriva Poloniei (cererea nr. 13102/02). Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 22 ianuarie 2008 în cauza E.B. împotriva Franței (cererea nr. 43546/02). Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 19 februarie 2013 în cauza X și alții împotriva Austriei (cererea nr. 19010/07). Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 30 iunie 2016 în cauza Taddeucci și McCall împotriva Italiei (cererea nr. 51362/09). Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 21 iulie 2015 în cauza Oliari și alții împotriva Italiei (cererile nr. 18766/11 și nr. 36030/11). Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 14 decembrie 2017 în cauza Orlandi și alții împotriva Italiei (cererile nr. 26431/12, nr. 26742/12, nr. 44057/12 și nr. 60088/12). Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 14 ianuarie 2020 în cauza Beizaras și Levickas împotriva Lituaniei (cererea nr. 41288/15.)

(118)  Comisarul polonez pentru drepturile omului, comunicat de presă, „Mecanismul național de prevenire a torturii (KMPT) vizitează locurile de detenție ale poliției în urma arestărilor care au avut loc peste noapte în Varșovia”, 11 august 2020, https://www.rpo.gov.pl/en/content/national-preventive-mechanism-prevention-torture-kmpt-visits-police-places-detention-after-overnight.

(119)  Poziția oficială a Episcopiei poloneze privind chestiunile LGBT +, august 2020, https://episkopat.pl/wp-content/uploads/2020/08/Stanowisko-Konferencji-Episkopatu-Polski-w-kwestii-LGBT.pdf.

(120)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0032.

(121)  Expertul independent al ONU privind protecția împotriva violenței și a discriminării bazate pe orientarea sexuală și identitatea de gen, Raportul referitor la terapia de convertire, mai 2020, https://undocs.org/A/HRC/44/53.

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/334 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/334

---

P9_TA(2020)0236

O piață feroviară durabilă în contextul pandemiei de COVID-19 ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri pentru o piață feroviară durabilă în contextul pandemiei de COVID-19 (COM(2020)0260 – C9-0186/2020 – 2020/0127(COD))

(Procedura legislativă ordinară – prima lectură)

(2021/C 385/34)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0260), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0260),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0186/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0186/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 iulie 2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 iulie 2020 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 9 septembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 9 septembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P9_TC1-COD(2020)0127

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 septembrie 2020 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri pentru o piață feroviară durabilă în contextul epidemiei de COVID-19

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2020/1429.)

---

| 22.9.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/335 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/335

---

P9_TA(2020)0237

Proiect de buget rectificativ nr. 8: Majorarea creditelor de plată pentru Instrumentul de sprijin de urgență în vederea finanțării strategiei privind vaccinurile împotriva COVID-19 și pentru impactul Inițiativei plus pentru investiții ca reacție la coronavirus

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la poziția Consiliului privind Proiectul de buget rectificativ nr. 8/2020 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020 – Majorarea creditelor de plată pentru Instrumentul de sprijin de urgență pentru a finanța strategia privind vaccinurile împotriva COVID-19 și pentru impactul Inițiativei plus pentru investiții ca reacție la coronavirus (10696/2020 – C9-0290/2020 – 2020/1997(BUD))

(2021/C 385/35)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020, adoptat definitiv la 27 noiembrie 2019 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020, adoptat definitiv la 27 noiembrie 2019 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 8/2020, adoptat de Comisie la 28 august 2020 (COM(2020)0900), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 8/2020, adoptat de Comisie la 28 august 2020 (COM(2020)0900),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 8/2020, adoptată de Consiliu la 11 septembrie 2020 și transmisă Parlamentului European în aceeași zi (10696/2020 – C9-0290/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 8/2020, adoptată de Consiliu la 11 septembrie 2020 și transmisă Parlamentului European în aceeași zi (10696/2020 – C9-0290/2020),

| — | având în vedere articolele 94, 96 și 163 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 94, 96 și 163 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 8/2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 6/2020 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(2)  JO L 57, 27.2.2020.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(4)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

---