# Europeiska unionens C 361/2021

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 361 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången8 september 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 361

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången8 september 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Den parlamentariska församlingen Euronest |
| 2021/C 361/01 | Resolution om att stärka de demokratiska processerna: den roll som politiska partier, det civila samhället, rättvisa val och fria och pluralistiska medier spelar | 1 |
| 2021/C 361/02 | Resolution om synergieffekter mellan utbildning och ekonomin i EU och de östliga partnerländerna | 10 |
| 2021/C 361/03 | Resolution om energieffektivitet, diversifiering och oberoende – ta itu med kapacitetsbehov för att stärka den europeiska energipolitiken och motverka hot mot energitryggheten i det östliga partnerskapet | 20 |
| 2021/C 361/04 | Resolution om livskvalitet, inbegripet sunda hälso- och sjukvårdssystem och hållbara pensionsreformer i EU och länderna i det östliga partnerskapet | 26 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Den parlamentariska församlingen Euronest

2021/C 361/01

Resolution om att stärka de demokratiska processerna: den roll som politiska partier, det civila samhället, rättvisa val och fria och pluralistiska medier spelar

1

2021/C 361/02

Resolution om synergieffekter mellan utbildning och ekonomin i EU och de östliga partnerländerna

10

2021/C 361/03

Resolution om energieffektivitet, diversifiering och oberoende – ta itu med kapacitetsbehov för att stärka den europeiska energipolitiken och motverka hot mot energitryggheten i det östliga partnerskapet

20

2021/C 361/04

Resolution om livskvalitet, inbegripet sunda hälso- och sjukvårdssystem och hållbara pensionsreformer i EU och länderna i det östliga partnerskapet

26

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Den parlamentariska församlingen Euronest

| 8.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/1

---

RESOLUTION

om att stärka de demokratiska processerna: den roll som politiska partier, det civila samhället, rättvisa val och fria och pluralistiska medier spelar

(2021/C 361/01)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet inom det östliga partnerskapet som hölls i Bryssel den 24 november 2017, liksom förklaringarna från tidigare toppmöten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet inom det östliga partnerskapet som hölls i Bryssel den 24 november 2017, liksom förklaringarna från tidigare toppmöten,

| — | med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 3 april 2012 om att stärka det civila samhället i de östra partnerskapsländerna, inklusive samarbetet mellan regeringarna och det civila samhället samt de reformer som syftar till att öka det civila samhällets inflytande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 3 april 2012 om att stärka det civila samhället i de östra partnerskapsländerna, inklusive samarbetet mellan regeringarna och det civila samhället samt de reformer som syftar till att öka det civila samhällets inflytande,

| — | med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 1 november 2017 om att säkerställa mediefrihet och integritet i EU och partnerländerna i Östeuropa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 1 november 2017 om att säkerställa mediefrihet och integritet i EU och partnerländerna i Östeuropa,

| — | med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 19 december 2019 om parlamentarisk granskning som ett verktyg för att stärka demokratin, ansvarigheten och ändamålsenligheten hos statliga institutioner i länderna i det östliga partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 19 december 2019 om parlamentarisk granskning som ett verktyg för att stärka demokratin, ansvarigheten och ändamålsenligheten hos statliga institutioner i länderna i det östliga partnerskapet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 23 mars 2006 om europeiska politiska partier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 23 mars 2006 om europeiska politiska partier,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om tillämpningen av förordning (EG) nr 2004/2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 6 april 2011 om tillämpningen av förordning (EG) nr 2004/2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2013 om förbättring av den praktiska organisationen i samband med valet till Europaparlamentet 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2013 om förbättring av den praktiska organisationen i samband med valet till Europaparlamentet 2014,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 11 november 2015 om reformen av vallagen i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 11 november 2015 om reformen av vallagen i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om EU-stadgan: standarder för mediefrihet i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om EU-stadgan: standarder för mediefrihet i EU,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 3 maj 2018 om mediernas mångfald och frihet i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 3 maj 2018 om mediernas mångfald och frihet i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utländsk valinblandning och desinformation i nationella och europeiska demokratiska processer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utländsk valinblandning och desinformation i nationella och europeiska demokratiska processer,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om behovet av att inrätta ett instrument för europeiska värden till stöd för organisationer i det civila samhället som på lokal och nationell nivå främjar grundläggande värden inom Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om behovet av att inrätta ett instrument för europeiska värden till stöd för organisationer i det civila samhället som på lokal och nationell nivå främjar grundläggande värden inom Europeiska unionen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om det östliga partnerskapet inför toppmötet i juni 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om det östliga partnerskapet inför toppmötet i juni 2020,

| — | med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet från Europeiska kommissionens och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitiks avdelningar av den 9 juni 2017Eastern Partnership - 20 Deliverables for 2020:
  Focusing on key priorities and tangible results, och deras gemensamma meddelande av den 18 mars 2020Ökad resiliens – ett östligt partnerskap som fungerar för alla, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet från Europeiska kommissionens och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitiks avdelningar av den 9 juni 2017Eastern Partnership - 20 Deliverables for 2020:
  Focusing on key priorities and tangible results, och deras gemensamma meddelande av den 18 mars 2020Ökad resiliens – ett östligt partnerskap som fungerar för alla,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 11 maj 2020 om det östliga partnerskapet efter 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 11 maj 2020 om det östliga partnerskapet efter 2020,

| — | med beaktande av Europaparlamentets beslut av den 18 juni 2020 om tillsättning av ett särskilt utskott om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation, och fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets beslut av den 18 juni 2020 om tillsättning av ett särskilt utskott om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation, och fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod,

| — | med beaktande av associeringsavtalen mellan EU, å ena sidan, och Georgien, Moldavien och Ukraina, å andra sidan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalen mellan EU, å ena sidan, och Georgien, Moldavien och Ukraina, å andra sidan,

| — | med beaktande av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan, som trädde i kraft fullt ut den 1 mars 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan, som trädde i kraft fullt ut den 1 mars 2021,

| — | med beaktande av relevanta resolutioner från Europarådets parlamentariska församling, däribland resolutionen från 2007 om uppförandekoden för politiska partier, resolutionen från 2020 om hot mot mediefriheten och journalisters säkerhet och resolutionen från 2020 om fastställande av miniminormer för valsystem i syfte att lägga grund för fria och rättvisa val, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av relevanta resolutioner från Europarådets parlamentariska församling, däribland resolutionen från 2007 om uppförandekoden för politiska partier, resolutionen från 2020 om hot mot mediefriheten och journalisters säkerhet och resolutionen från 2020 om fastställande av miniminormer för valsystem i syfte att lägga grund för fria och rättvisa val, och av följande skäl:

| A. | Att stärka de demokratiska processerna är fortfarande ett viktigt mål för samarbetet mellan EU och länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

A.

Att stärka de demokratiska processerna är fortfarande ett viktigt mål för samarbetet mellan EU och länderna i det östliga partnerskapet.

| B. | Demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter är av stor betydelse för att de statliga institutionerna, de politiska partierna, det civila samhället och medierna ska fungera väl på nationell och transnationell nivå. |
| --- | --- |

B.

Demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter är av stor betydelse för att de statliga institutionerna, de politiska partierna, det civila samhället och medierna ska fungera väl på nationell och transnationell nivå.

| C. | Det är absolut nödvändigt att ta fram lösningar för att hantera framtida utmaningar till följd av covid-19-krisen, i ett försök att lösa de svårigheter som demokratiska institutioner står inför. Alla åtgärder som vidtas bör vara tydliga, nödvändiga och strikt proportionerliga, särskilt när det gäller begränsningar av grundläggande friheter som kan få allvarliga återverkningar på det politiska livet, valen, det civila samhället och medierna. |
| --- | --- |

C.

Det är absolut nödvändigt att ta fram lösningar för att hantera framtida utmaningar till följd av covid-19-krisen, i ett försök att lösa de svårigheter som demokratiska institutioner står inför. Alla åtgärder som vidtas bör vara tydliga, nödvändiga och strikt proportionerliga, särskilt när det gäller begränsningar av grundläggande friheter som kan få allvarliga återverkningar på det politiska livet, valen, det civila samhället och medierna.

| D. | För att främja och skydda lika rättigheter och rätten till politiskt deltagande för alla behöver vi utveckla inkluderande och motståndskraftiga samhällen där allas röster hörs. |
| --- | --- |

D.

För att främja och skydda lika rättigheter och rätten till politiskt deltagande för alla behöver vi utveckla inkluderande och motståndskraftiga samhällen där allas röster hörs.

| E. | Att oppositionen, organisationer i det civila samhället och medierna kan arbeta fritt och självständigt är en hörnsten i ett demokratiskt samhälle byggt på rättsstatsprincipen. De politiska partierna, det civila samhället, rättvisa val och fria och pluralistiska medier är grundläggande delar av den demokratiska processen. |
| --- | --- |

E.

Att oppositionen, organisationer i det civila samhället och medierna kan arbeta fritt och självständigt är en hörnsten i ett demokratiskt samhälle byggt på rättsstatsprincipen. De politiska partierna, det civila samhället, rättvisa val och fria och pluralistiska medier är grundläggande delar av den demokratiska processen.

| F. | EU:s medlemsstater och länderna i det östliga partnerskapet, inbegripet deras myndigheter på nationell, regional och lokal nivå, samt institutioner och byråer måste göra lämpliga insatser för att de demokratiska värdena och principerna ska bli mer synliga och för att stärka ansvarsskyldigheten, öppenheten och tillgången till information. |
| --- | --- |

F.

EU:s medlemsstater och länderna i det östliga partnerskapet, inbegripet deras myndigheter på nationell, regional och lokal nivå, samt institutioner och byråer måste göra lämpliga insatser för att de demokratiska värdena och principerna ska bli mer synliga och för att stärka ansvarsskyldigheten, öppenheten och tillgången till information.

| G. | Det är av avgörande betydelse att de östliga partnerländernas lagstiftningskapacitet stärks så att länderna inom det östliga partnerskapet kan upprätta effektiva modeller för finansiell insyn i politiska partier, att de har stabila regler för valkampanjer, att de oberoende offentliga medierna fortsätter att utvecklas samt att det civila samhället deltar i de demokratiska processerna, och detta bör fortsätta att stödjas av EU och respekteras av dess medlemsstater. |
| --- | --- |

G.

Det är av avgörande betydelse att de östliga partnerländernas lagstiftningskapacitet stärks så att länderna inom det östliga partnerskapet kan upprätta effektiva modeller för finansiell insyn i politiska partier, att de har stabila regler för valkampanjer, att de oberoende offentliga medierna fortsätter att utvecklas samt att det civila samhället deltar i de demokratiska processerna, och detta bör fortsätta att stödjas av EU och respekteras av dess medlemsstater.

| H. | Att upprätthålla jämvikten mellan de politiska systemen i länderna i det östliga partnerskapet och EU:s medlemsstater genom ordentliga kontroller och motvikter mellan olika institutioner kan stärka staternas förmåga att göra effektiva insatser genom ett fördjupat internationellt och europeiskt samarbete som omfattar utbyte av bästa praxis och metoder, eftersom inget av våra samhällen är immunt mot dagens gemensamma utmaningar, t.ex. pandemier, migrationskriser, desinformation och icke-liberala tendenser. |
| --- | --- |

H.

Att upprätthålla jämvikten mellan de politiska systemen i länderna i det östliga partnerskapet och EU:s medlemsstater genom ordentliga kontroller och motvikter mellan olika institutioner kan stärka staternas förmåga att göra effektiva insatser genom ett fördjupat internationellt och europeiskt samarbete som omfattar utbyte av bästa praxis och metoder, eftersom inget av våra samhällen är immunt mot dagens gemensamma utmaningar, t.ex. pandemier, migrationskriser, desinformation och icke-liberala tendenser.

| I. | Samarbetet mellan regionala och internationella organisationer, såsom Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och FN, bör fortsätta att fördjupas för att skapa nya synergier, förhindra eventuella demokratiska underskott och ta itu med aktuella och framväxande utmaningar, såsom covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

I.

Samarbetet mellan regionala och internationella organisationer, såsom Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och FN, bör fortsätta att fördjupas för att skapa nya synergier, förhindra eventuella demokratiska underskott och ta itu med aktuella och framväxande utmaningar, såsom covid-19-pandemin.

| J. | Ökat demokratiskt deltagande – genom politiska partier som bygger på ett brett medlemskap och tydliga politiska program, institutionella mekanismer för det civila samhällets deltagande, oberoende och ansvarsfulla medier och stabila valförfaranden – kan leda till att ännu fler bottom-up-modeller för styrning genomförs med bättre kvalitet, vilket stärker motståndskraften hos demokratiska institutioner och processer, bland annat mot extern inblandning. |
| --- | --- |

J.

Ökat demokratiskt deltagande – genom politiska partier som bygger på ett brett medlemskap och tydliga politiska program, institutionella mekanismer för det civila samhällets deltagande, oberoende och ansvarsfulla medier och stabila valförfaranden – kan leda till att ännu fler bottom-up-modeller för styrning genomförs med bättre kvalitet, vilket stärker motståndskraften hos demokratiska institutioner och processer, bland annat mot extern inblandning.

| K. | Politiskt motiverade rättegångar mot oppositionsföreträdare – som tyvärr har en lång tradition i vissa länder i det östliga partnerskapet – gör att rättsväsendets oberoende från politisk inblandning kan ifrågasättas och försvagar därmed den demokratiska processen. |
| --- | --- |

K.

Politiskt motiverade rättegångar mot oppositionsföreträdare – som tyvärr har en lång tradition i vissa länder i det östliga partnerskapet – gör att rättsväsendets oberoende från politisk inblandning kan ifrågasättas och försvagar därmed den demokratiska processen.

| L. | Vissa politiska partier i länder i det östliga partnerskapet är starkt ekonomiskt beroende av stora industrigrupper eller oligarker, vilket framhäver behovet av mer detaljerad lagstiftning om medlemsavgifter, tillgång till offentlig finansiering och kampanjfinansiering för att förhindra att pengar från korrupta kriminella verksamheter påverkar de demokratiska processerna. |
| --- | --- |

L.

Vissa politiska partier i länder i det östliga partnerskapet är starkt ekonomiskt beroende av stora industrigrupper eller oligarker, vilket framhäver behovet av mer detaljerad lagstiftning om medlemsavgifter, tillgång till offentlig finansiering och kampanjfinansiering för att förhindra att pengar från korrupta kriminella verksamheter påverkar de demokratiska processerna.

| M. | I vissa EU-medlemsstater finns negativa trender kopplade till monopoliseringen av makt, som ger anledning till oro när det gäller upprätthållande och förstärkning av demokratiska institutioner, maktfördelning, tillämpning av principen om kontroll och motvikter, rättsväsendets och mediernas oberoende och det civila samhällets utveckling. |
| --- | --- |

M.

I vissa EU-medlemsstater finns negativa trender kopplade till monopoliseringen av makt, som ger anledning till oro när det gäller upprätthållande och förstärkning av demokratiska institutioner, maktfördelning, tillämpning av principen om kontroll och motvikter, rättsväsendets och mediernas oberoende och det civila samhällets utveckling.

| N. | För att bekämpa desinformation behövs tillgång till officiella källor för att få aktuell information och främjande av tillförlitliga källor för att falskt eller vilseledande innehåll ska bli mindre synligt och för att skadligt och olagligt innehåll ska kunna avlägsnas. |
| --- | --- |

N.

För att bekämpa desinformation behövs tillgång till officiella källor för att få aktuell information och främjande av tillförlitliga källor för att falskt eller vilseledande innehåll ska bli mindre synligt och för att skadligt och olagligt innehåll ska kunna avlägsnas.

| O. | Ryssland lägger sig i de demokratiska processerna i EU:s medlemsstater och länderna i det östliga partnerskapet, antingen direkt eller genom att använda ombud från näringslivet, medier eller politiska kretsar, och hotar därigenom dessa staters suveränitet, oberoende och säkerhet. |
| --- | --- |

O.

Ryssland lägger sig i de demokratiska processerna i EU:s medlemsstater och länderna i det östliga partnerskapet, antingen direkt eller genom att använda ombud från näringslivet, medier eller politiska kretsar, och hotar därigenom dessa staters suveränitet, oberoende och säkerhet.

| P. | Ryssland fortsätter att på ett uppenbart sätt kränka Ukrainas och Georgiens suveränitet och territoriella integritet, undergräva säkerheten, det humanitära läget och människorättssituationen samt bryta mot grundläggande folkrättsliga principer och normer i de ockuperade regionerna Abchazien och Sydossetien i Georgien samt i den olagligt ockuperade autonoma republiken Krim, staden Sevastopol och i vissa områden i regionerna Donetsk och Luhansk i Ukraina. |
| --- | --- |

P.

Ryssland fortsätter att på ett uppenbart sätt kränka Ukrainas och Georgiens suveränitet och territoriella integritet, undergräva säkerheten, det humanitära läget och människorättssituationen samt bryta mot grundläggande folkrättsliga principer och normer i de ockuperade regionerna Abchazien och Sydossetien i Georgien samt i den olagligt ockuperade autonoma republiken Krim, staden Sevastopol och i vissa områden i regionerna Donetsk och Luhansk i Ukraina.

| Q. | Den fortsatta ockupationen och de steg som tagits mot faktisk annektering av de georgiska regionerna Abchazien och Sydossetien måste fördömas liksom försöken till annektering av den autonoma republiken Krim och Rysslands pågående väpnade angrepp i östra Ukraina, och det internationella samfundet uppmanas att intensifiera insatserna för att återupprätta Georgiens och Ukrainas suveränitet och territoriella integritet inom deras internationellt erkända gränser. |
| --- | --- |

Q.

Den fortsatta ockupationen och de steg som tagits mot faktisk annektering av de georgiska regionerna Abchazien och Sydossetien måste fördömas liksom försöken till annektering av den autonoma republiken Krim och Rysslands pågående väpnade angrepp i östra Ukraina, och det internationella samfundet uppmanas att intensifiera insatserna för att återupprätta Georgiens och Ukrainas suveränitet och territoriella integritet inom deras internationellt erkända gränser.

| R. | Att skydda friheten på hemmaplan och bygga upp stöd för en utrikespolitik som skyddar grundläggande värden och rättigheter utomlands är avgörande för att allmänheten, särskilt unga personer, ska få en bättre förståelse av demokratiska principer. |
| --- | --- |

R.

Att skydda friheten på hemmaplan och bygga upp stöd för en utrikespolitik som skyddar grundläggande värden och rättigheter utomlands är avgörande för att allmänheten, särskilt unga personer, ska få en bättre förståelse av demokratiska principer.

| S. | Valet den 9 augusti 2020 i Belarus har beskrivits som ett ”stulet val” av många belarusiska medborgare och företrädare för det belarusiska civilsamhället, liksom av internationella aktörer. |
| --- | --- |

S.

Valet den 9 augusti 2020 i Belarus har beskrivits som ett ”stulet val” av många belarusiska medborgare och företrädare för det belarusiska civilsamhället, liksom av internationella aktörer.

| T. | Protester som fördömer det officiella resultatet av valet i Belarus har ägt rum i hela landet. |
| --- | --- |

T.

Protester som fördömer det officiella resultatet av valet i Belarus har ägt rum i hela landet.

De politiska partiernas roll

| 1. | Euronest noterar att politiska partier spelar en viktig roll på alla nivåer i samhället, eftersom de sammanför intressen och åsikter, tar fram politiska lösningar på politiska problem och samhällsutmaningar och kanaliserar dem till det politiska systemet via folkvalda representanter, vilket främjar ett verkligt, regelbundet deltagande av alla medborgare och nationaliteter i ett land, inte bara under valperioden utan även i alla andra delar av det politiska livet. Euronest betonar att den instabila politiska miljön i de flesta av länderna i det östliga partnerskapet måste hanteras genom en förstärkning av de politiska partiernas roll i syfte att befästa demokratiska normer och bygga upp medborgarnas förtroende för statliga institutioner och demokratiska processer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Euronest uppmanar de nationella parlamenten att stärka ett oberoende och opartiskt rättsväsen samt att anta lagstiftning till förmån för transparent partifinansiering, särskilt genom att fastställa politiska partiers rättsliga ansvar för att ta emot donationer från okända eller kriminella källor eller från källor som har till syfte att förvränga och undergräva demokratin, förespråka terrorism eller inspirera till krig och inbördeskonflikter, och genom att göra det lättare att identifiera betald politisk propaganda och den organisation som står bakom den. Euronest betonar att politisk korruption förstör medborgarnas förtroende för statliga institutioner, valda representanter och politiska aktörer och i slutändan urholkar de demokratiska kontrollerna och balanserna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euronest uppmanar med kraft de politiska partierna att fortsätta att öka den partiinterna demokratin och att följa jämställdhetsprincipen, och uppmuntrar dem att förbättra den interna mångfalden för att bättre representera de samhällen de tjänar, till exempel genom att sörja för bättre representation av kvinnor och minoriteter på vallistor och bland valda ledamöter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euronest uppmanar de nationella myndigheterna att bestraffa röstköp i alla dess former och användning av administrativa resurser i kampanjarbetet. Lämpliga avskräckande sanktioner bör införas, bland annat genom begränsad tillgång till statlig kampanjfinansiering för partier som gjort sig skyldiga till överträdelser. Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra hatpropaganda i alla dess former, uppvigling till våld, falska nyheter och felaktig information för politisk vinning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Euronest uppmanar de nationella parlamenten att anta lagstiftning om garanterade rättigheter för oppositionspartier och deras politiska grupper som företräds i parlament och lokala församlingar, i syfte att övervaka de avsikter som uttrycks och de åtgärder som de verkställande myndigheterna vidtar. Euronest anser att detta kommer att bidra till öppenhet när det gäller de beslut som fattas och till bättre tillsyn av hur rättsstatsprincipen efterlevs och hur de offentliga finanserna används, vilket är viktigt för att säkerställa kvaliteten på den politiska debatten och de offentliga tjänster som regeringen tillhandahåller och kommer att bidra till att oppositionen får en lämplig roll, som omfattar dess rätt att uttrycka sina åsikter politiskt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Euronest är allvarligt oroad över politiskt motiverade rättsliga förfaranden mot ledare och medlemmar av oppositionspartier och de invånare i länder i det östliga partnerskapet som inte delar regeringens ståndpunkt. Euronest uppmanar regeringarna att avstå från att använda sina underordnade strukturer och sådana politiskt motiverade rättsliga mål och att tillämpa de högsta standarderna för rättsstaten, särskilt när det gäller rättsväsendets oberoende och rätten till en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Euronest uppmanar alla företrädare för politiska partier att se till att politiska aktörer inte trakasseras utan behandlar varandra, även motståndare, på ett rättvist och respektfullt sätt och att skydda yttrandefriheten, föreningsfriheten och mötesfriheten, inbegripet rätten till fredlig demonstration, för att främja en politisk debatt som bygger på politiska frågor och ökar medborgarnas förtroende för de demokratiska processerna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Euronest uppmanar kommissionen att erbjuda tekniskt stöd för att stärka den parlamentariska granskningen i alla länder i det östliga partnerskapet och EU:s medlemsstater i syfte att minska de befintliga bristerna när det gäller effektiva insatsmekanismer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Euronest uppmanar myndigheterna i de östliga partnerländerna att skapa lämpliga förutsättningar för civilsamhället, medelklassen och små och medelstora företag att engagera sig mer i politiska frågor. Euronest konstaterar vikten av civil tillsyn av hur demokratiska principer och värden efterlevs och genomförs och av att kartlägga och rapportera korrupta förfaranden, bedrägerier och intressekonflikter för att minska oligarkernas inblandning i det politiska livet. Euronest uppmanar de politiska partierna att prioritera sitt arbete med att utveckla omfattande politiska program och företräda hela samhällets intressen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Euronest uppmuntrar alla politiska partier att engagera sig i att upprätta nya former av flerpartisystem och samarbete för att fastställa strategiska mål för sina länder och regioner. Euronest betonar att en mångfald av politiska ideologier och åsikter är grundläggande för ett väl fungerande parlament som företräder och arbetar för alla sina medborgare. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Euronest uppmanar de politiska partierna att arbeta för tydliga program med konkreta politiska dagordningar. Euronest betonar att den politiska kulturen i samhället endast kan stärkas genom ett öppet verkställande av politiska beslut, politisk utbildning i skolor och universitet och åtgärder mot populism och radikalism. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Euronest uppmuntrar politiska partier att använda digitalisering för att kommunicera direkt med samhället och att ta itu med minskande medlemsantal, eftersom det finns ett akut behov av att anpassa sig till nya digitala innovationer som kan hjälpa partierna att uppnå sina mål. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Euronest betonar att på grund av karantänrestriktionerna kan valkampanjande innebära en stor utmaning, eftersom möjligheten att nå ut till väljare och tillgången till medieresurser (som är den huvudsakliga kanalen för informationsspridning och kommunikation med väljare) och sociala nätverk, är orättvis. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Euronest fördömer att politiska partier missbrukar sitt medieinflytande för egen politisk vinning och uppmuntrar dem att stödja en fri och oberoende mediemiljö i EU och det östliga partnerskapet. Euronest fördömer styrande politiska partiers instrumentalisering av offentliga mediekanaler, som finansieras av skattebetalarnas pengar, för egen politisk vinning, och uppmanar tillsynsmyndigheterna för medier att sörja för en lämplig oberoende tillsyn. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Euronest fördömer att politiska partier utnyttjar sociala medier för att skapa falska konton och utge sig för att vara politiska rivaler, opinionsbildare, aktivistgrupper och medier, och attackera politiska motståndare och civilsamhällesorganisationer. |
| --- | --- |

15.

Det civila samhällets roll

| 16. | Euronest betonar vikten av ett levande civilt samhälle som en indikator på demokratins tillstånd. Euronest efterlyser mekanismer som säkerställer att det civila samhället deltar på lämpligt sätt i den demokratiska processen, till exempel genom offentliga samråd och parlamentariska expertutfrågningar. Euronest uppmanar politiska partier att stödja och öppet samarbeta med det civila samhället i alla aspekter av sitt arbete på medborgarnas vägnar, för att beakta olika åsikter, stärka den inhemska tillsynen av demokratiska reformer och öka sin öppenhet och hållbarhet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Euronest understryker att det i vissa östliga partnerländer fortfarande finns utmaningar för organisationer i det civila samhället, främst när det gäller tillgång till finansiering, statlig inblandning och bristande digitalisering. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Euronest upprepar att en livskraftig demokrati behöver ett levande civilt samhälle och oberoende medier som kan verka i en trygg miljö och sörja för en sund granskning av offentliga institutioner, vilket leder till de kontroller och motvikter som är nödvändiga i ett demokratiskt samhälle. Euronest uppmanar de östliga partnerländerna att motverka att utrymmet för det civila samhället och de oberoende medierna krymper och säkerställa att dessa aktörer kan arbeta utan begränsningar samt ta ansvar för att skapa villkor som är gynnsamma för civilsamhällesorganisationernas arbete. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Euronest fördömer att tjänstemän och politiker går till offentlig attack på organisationer i det civila samhället, aktivister och människorättsförsvarare genom att sprida lögner, konspirationsteorier, svärta ner dem eller på andra sätt skada förtroendet för dem. Alla försök att rättsligt begränsa civilsamhällesgruppers verksamhet på grundval av sådana icke-liberala diskurser är ett angrepp på de grundläggande demokratiska friheterna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Euronest uppmanar EU att avpassa och informera om ett tydligt och strukturerat system för att bevilja bidrag till icke-statliga organisationer, som bland annat omfattar en förlängd mekanism för utvärdering av EU:s delegationer och expertgrupper och en mekanism för brett deltagande av olika organisationer, med prioritering för icke-statliga organisationer som arbetar med demokratiska standarder, för att undvika att bidrag beviljas till icke-statliga organisationer som inrättas och finansieras av regeringar genom informella kanaler, samt för icke-statliga organisationer som arbetar för att bekämpa de negativa konsekvenserna av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Euronest uppmanar eftertryckligen regeringarna att avstå från att använda covid-19-pandemin och sina insatser mot den som ursäkt för att tysta kritiska röster, undertrycka oppositionen eller på annat sätt frångå demokratiska normer. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Euronest uppmanar EU och dess östliga partnerländer att inrätta konkreta inkluderande mekanismer för att göra samarbete och samråd med det civila samhället, inbegripet människorättsförsvarare och organisationer för minoriteters och kvinnors rättigheter, till ett standardinslag i sina institutioners arbete. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Euronest uppmanar givare att inte dra in sitt stöd till icke-statliga organisationer i länder i det östliga partnerskapet på grund av den ekonomiska kris som kan följa på covid-19-pandemin, utan att investera i långsiktig hållbar finansiering för organisationer i det civila samhället. Euronest uppmuntrar till en förenkling av ansökningsmetoder och bidragskrav för att möjliggöra ekonomiskt stöd inte bara till stora, erfarna organisationer, utan även till mindre, regionala icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Euronest uppmuntrar till mobilisering av ekonomiska resurser till lokala, regionala och internationella nätverk av icke-statliga organisationer för att underlätta organisationernas samarbete, eftersom detta kommer att göra det möjligt för dem att hitta fler goda lagstiftningsexempel som ger medborgarna rättssäkerhet på social, ekonomisk och politisk nivå. Euronest betonar att icke-statliga organisationer också kommer att ha den viktiga uppgiften att ta upp dessa frågor, som är av direkt relevans när det gäller bristande efterlevnad av rättsstatsprincipen, kränkningar av yttrandefriheten, desinformation och bedrägerier. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Euronest betonar att staten måste tillhandahålla stöd på ett öppet sätt för att hitta och stödja gräsrotsrörelser och gräsrotsorganisationer i syfte att främja sociala förändringar, ett större allmänt välbefinnande och mer inkluderande, jämlika och hållbara samhällen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Euronest uppmanar eftertryckligen EU och länderna i det östliga partnerskapet att stärka sitt stöd till lokala myndigheter för att se till att medborgarna deltar och företräds på ett hållbart sätt i beslutsprocesserna när karantänrestriktioner gäller, i synnerhet genom att använda onlineplattformar och virtuella samrådsmetoder, utforma strategier för engagemang och använda lämpliga dialogmetoder för att nå ut till alla intressenter och samhällsgrupper, särskilt genom att lyssna till deras åsikter, perspektiv och innovativa idéer. Euronest betonar samtidigt vikten av att avstå från att använda lokala myndigheter och deras resurser före och under val för att sätta press på medborgarna till förmån för det styrande partiet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Euronest uppmuntrar EU-institutionerna att använda befintliga eller framtida EU-program som rör europeiska värden, såsom programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden, inte bara till förmån för EU:s medlemsstater utan även för länder i det östliga partnerskapet och icke-statliga organisationer i dessa länder, genom att skapa och främja möjliga samarbetsmetoder mellan parter i EU och grannländerna. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Euronest betonar vikten av mediernas frihet, vilken bör innebära alla politiska aktörers lika tillgång till medier, redaktionellt oberoende, pluralistisk, opartisk och icke-diskriminerande spegling av politiska åsikter i program som sänds av privata och i synnerhet offentliga programföretag samt insyn i medieägandet. |
| --- | --- |

28.

Vikten av fria och pluralistiska medier

| 29. | Euronest betonar behovet av att öka medvetenheten och utveckla en informationskritisk kompetens, som alla medborgare, inklusive personer som tillhör nationella minoriteter, måste ha för att kunna navigera i en alltmer komplex mediemiljö, för att förhindra möjligheterna att manipulera hur fakta och händelser uppfattas och för att förstå ursprunget till de nyheter som de förlitar sig på, hur de framställs och vilka intressen som ligger bakom produktionen samt de redaktionella, tekniska och andra krafter som är involverade i att filtrera informationen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Euronest uppmanar nationella regeringar och parlament att skapa och upprätthålla en trygg och säker miljö för journalister och andra medieaktörer, inklusive utländska journalister, i syfte att förhindra missbruk av olika lagar och bestämmelser som kan påverka mediefriheten – till exempel lagar om förtal, terrorismbekämpning, nationell säkerhet, allmän ordning, hatpropaganda och hädelse eller minneslagar – och som alltför ofta tillämpas för att skrämma och tysta journalister. Euronest framhåller vikten av ett anlägga ett jämställdhetsperspektiv när man överväger åtgärder som rör journalisters säkerhet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Euronest fördömer med kraft alla former av påtryckningar som används för politiska ändamål för att tysta kritiska medier eller oberoende journalister, särskilt våld, lagföring och alla andra former av hot. Euronest uttrycker sin oro över de hot mot mediefriheten och mediepluralismen som vissa politiker, oligarker och deras kumpaner utgör genom att köpa upp kommersiella mediekanaler och kapa public service-medierna för att gynna partsintressen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Euronest uppmanar regeringarna att främja öppenhet och säkerställa lämplig tillgång till information av allmänt intresse, särskilt när det gäller medier och bevakningsorganisationer, bland annat genom att offentliggöra information av allmänt intresse. Euronest fördömer regeringars försök att på ett otillbörligt sätt begränsa tillgången till information i frågor som är viktiga för allmänheten genom omotiverade administrativa hinder. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Euronest uppmanar med kraft länderna i det östliga partnerskapet att grundligt och på ett öppet sätt utreda fysiska attacker, hot och trakasserier på nätet mot journalister och mediearbetare samt sörja för en säker arbetsmiljö för journalister och mediearbetare som rapporterar från konfliktområden, offentliga protester och val. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Euronest fördömer i starkast möjliga ordalag politiskt motiverade bortföranden och fängslanden av journalister och mediearbetare och efterlyser omedelbar och ovillkorlig frigivning av alla journalister och mediepersonal som fängslats på felaktiga grunder i länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Euronest uppmanar EU och dess östliga partner att öka stödet, även det ekonomiska, till fria och oberoende medier, för att lägga grunden för en informerad offentlig debatt och pluralistiska samhällen, mot bakgrund av ökande utmaningar och finansieringsproblem. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Euronest uppmanar de nationella tillsynsmyndigheterna att säkerställa full öppenhet från privata och offentliga företags sida när det gäller användning av algoritmer, artificiell intelligens och automatiserat beslutsfattande, vilka inte bör användas för att manipulera den allmänna opinionen, samt att säkerställa full insyn i det privata medieägandet och öka insynskraven för utländska statliga mediekanaler. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Euronest rekommenderar kommissionen att inrätta och stödja ett mediekluster för det östliga partnerskapet som bygger på innovation och hållbarhet. Euronest tror att ett sådant kluster skulle stärka det transnationella informationsområdet och främja samproduktioner mellan medier i EU och de östliga partnerländerna för att belysa deras mångfald och främja hög kvalitet, särskilt inom radio och tv i allmänhetens tjänst. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Euronest framhåller att länderna bör utveckla sin digitala politik och sin digitala strategi i enlighet med en människorättsbaserad strategi, i full överensstämmelse med de relevanta bestämmelserna i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och Europakonventionen. |
| --- | --- |

38.

Vikten av rättvisa val

| 39. | Euronest bekräftar att den viktigaste förutsättningen för demokratisk representation och god och effektiv styrning fortfarande är rättvisa, jämlika och öppna val som sker genom sluten omröstning och som bygger på demokratiska principer – och på full respekt för medborgarnas rätt till aktivt och passivt deltagande i val. Euronest uppmanar med kraft de politiska aktörerna att diskutera och anta valreformer som bygger på stöd över partigränserna och samråd med det civila samhället för att uppnå bredast möjliga stöd. Euronest uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna i EU och det östliga partnerskapet att förbättra sina omröstnings- och rösträkningssystem. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Euronest betonar vikten av starka parlament, särskilt i demokratier som befinner sig i en konsolideringsprocess, för att undvika hypercentraliserade presidentregimer som i slutändan blir allt mer auktoritära. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Euronest uppmanar alla länder i det östliga partnerskapet att genomföra kvarstående rekommendationer från OSSE/ODIHR och Venedigkommissionen och ta itu med de brister som konstaterats när det gäller val, valförberedelser och anordnande av val och som bland annat rör kampanjfinansiering, oppositionens representation i valadministrationen och tvistlösning. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Euronest välkomnar att Europeiska rådets ordförande Charles Michel utnämnt Christian Danielsson till personligt sändebud i den EU-medlade dialogen i Georgien, och uppmanar eftertryckligen alla politiska krafter i Georgien att lägga sina partsintressen åt sidan till förmån för Georgiens framtid, att arbeta konstruktivt för att lösa krisen i en anda av kompromiss och förlikning och att avstå från att skapa ytterligare oro i ett redan spänt politiskt klimat. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Euronest fördömer kraftfullt det bristfälliga valet 2020 i Belarus och i synnerhet myndigheternas förtryck av sina egna medborgare, som utövade sin rätt att demonstrera fredligt. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Euronest upprepar EU:s krav på respekt för Moldaviens suveränitet och territoriella integritet och betonar att ett ovillkorligt tillbakadragande av den ryska militären, ryska stridsfordon och rysk ammunition från Moldaviens territorium är den enda garantin för en fredlig lösning av konflikten. Euronest understryker att de ensidiga eftergifter som begärs av 5 + 2 medlare och observatörer inte får göras på bekostnad av de demokratiska moldaviska medborgarnas konstitutionella friheter. Euronest konstaterar att moldaviska medborgare måste ha rätt att bo i ett land som är skyddat mot djupt rotade säkerhets-, försvars- och hybridhot, att röra sig fritt inom Moldaviens territorium och att skyddas mot olagliga genomsökningar och godtyckliga gripanden av ej erkända strukturer i separatistorgan i Tiraspol, vilket måste prioriteras över andra delar av konfliktlösningen. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Euronest stöder EU:s och många europeiska staters beslut att inte erkänna det valresultat som tillkännagivits av Belarus centrala valkommitté och att inte längre erkänna Aljaksandr Lukasjenka som landets legitima president efter att hans nuvarande mandatperiod löpt ut. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Euronest uppmanar kommissionen, rådet och Europeiska rådet att främja en ambitiös vision för det östliga partnerskapets framtid, med beaktande av de associerade partnernas, däribland Republiken Moldaviens, vilja att ytterligare fördjupa och stärka samarbetet med EU i linje med deras strävan efter europeisk integration. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Euronest betonar behovet av bättre reglering av digitala och databaserade valkampanjer på sociala medier, som bygger på segmentering och profilering av användare – särskilt dark ads som riktar sig till potentiella väljare på onlineplattformar – för att säkerställa öppenhet och dataskydd. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Euronest är djupt oroad över den pågående externa inblandningen i nationella val, som syftar till att påverka den offentliga debatten och väljarnas preferenser. Euronest anser att detta skapar ett behov av att införa lämpliga förebyggande åtgärder. Euronest efterlyser därför en förstärkning av EU-institutionernas, medlemsstaternas och de östliga partnerländernas insatser för att medvetet bekämpa desinformationskampanjer och cyberattacker, som ofta utförs direkt av tredjeländer eller indirekt stöds av deras myndigheter. Euronest framhäver i detta avseende de senaste desinformationskampanjer, som stöddes av Ryssland och Kina, om orsakerna till och effekterna av covid-19-pandemin |
| --- | --- |

48.

| 49. | Euronest uppmanar de nationella parlamenten att avstå från att anta ändringar av vallagstiftningen mindre än ett år före ett val, eller att införa sådana ändringar endast i kritiska situationer och på grundval av ett brett samförstånd mellan alla politiska aktörer och i samhället. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Euronest anser att EU ska överväga att bjuda in Moldavien att delta i nya politiska områden och prioriteringar, såsom EU:s landsbygdsutveckling och Leader Financing Programme, i linje med EU:s mål i utvecklingssamarbetet med alla dess villiga och associerade partner, som anges i det europeiska samförståndet om utveckling och agendan för förändring från 2015, och förutsatt att om Moldavien närmar sig EU:s program, politik och standarder, kommer detta att påverka deltagandedemokratins och rättsstatsprincipens kvalitet, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, god samhällsstyrning, en fungerande marknadsekonomi och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Euronest uppmanar regeringar och myndigheter att främja valreformer för att säkerställa fria, rättvisa, konkurrensutsatta och öppna val och att uppmuntra valprocesser som är i full överensstämmelse med internationella normer, särskilt när det gäller partifinansiering och antagande av ändringar i vallagar, och med rekommendationerna från OSSE och Venedigkommissionens yttranden. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Euronest välkomnar regelbundna, oberoende, internationella valobservatörsuppdrag till länderna i det östliga partnerskapet för att främja stärkandet av institutionerna, valprocesserna och den demokratiska ansvarsskyldigheten. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Euronest noterar att beslut om att genomföra eller skjuta upp val eller folkomröstningar under en pandemi bör fattas först efter en noggrann utvärdering av fördelarna och nackdelarna med båda scenarierna och efter samråd med de olika intressenterna i valprocessen samt med de myndigheter som ansvarar för att trygga folkhälsan, tryggheten och säkerheten. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Euronest fördömer kraftfullt de olagliga omröstningar och så kallade val som anordnas av Ryska federationen i de tillfälligt ockuperade territorierna i Ukraina, Georgien och Moldavien, och uppmanar alla internationella institutioner och EU-institutioner samt deras medlemsstater att inte på något sätt erkänna legitimiteten av omröstningar, folkomröstningar och ”valda” personer i områdena Krim, Luhansk och Donetsk samt de georgiska regionerna Abchazien och Sydossetien. Euronest konstaterar att moldaviska medborgare måste ha rätt att röra sig fritt i sitt land utan olagliga kontroller, att leva utan hot mot sina liv samt att skyddas mot olagliga genomsökningar och godtyckliga gripanden av ej erkända strukturer i separatistorgan i Tiraspol, vilket måste prioriteras över andra delar av konfliktlösningen. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Euronest uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till Europaparlamentet, rådet, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionsledamoten med ansvar för grannskap och utvidgning samt medlemsstaternas och de östliga partnerländernas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

55.

---

| 8.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/10

---

RESOLUTION

om synergieffekter mellan utbildning och ekonomin i EU och de östliga partnerländerna

(2021/C 361/02)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av utvecklingen av den östliga grannskapspolitiken sedan 2004 och dess statliga partnerskap sedan 2009, särskilt kommissionens framstegsrapporter om dess genomförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utvecklingen av den östliga grannskapspolitiken sedan 2004 och dess statliga partnerskap sedan 2009, särskilt kommissionens framstegsrapporter om dess genomförande,

| — | med beaktande av artiklarna 5 och 6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt artiklarna 145 till 149 (avdelning IX – Sysselsättning) och artiklarna 166 och 165 (avdelning XII – Utbildning, yrkesutbildning, ungdomsfrågor och idrott), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5 och 6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt artiklarna 145 till 149 (avdelning IX – Sysselsättning) och artiklarna 166 och 165 (avdelning XII – Utbildning, yrkesutbildning, ungdomsfrågor och idrott),

| — | med beaktande av associeringsavtalen mellan EU och Georgien (1), EU och Moldavien (2) och EU och Ukraina (3), inbegripet de djupgående och omfattande frihandelsområdena, det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Armenien (4) och partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Azerbajdzjan (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalen mellan EU och Georgien (1), EU och Moldavien (2) och EU och Ukraina (3), inbegripet de djupgående och omfattande frihandelsområdena, det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Armenien (4) och partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Azerbajdzjan (5),

| — | med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011 (senast ändrad den 26 juni 2018) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011 (senast ändrad den 26 juni 2018) (6),

| — | med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma arbetsdokument av den 9 juni 2017Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020 focusing on key priorities and tangible results (det östliga partnerskapet – 20 mål som ska uppnås fram till 2020 med fokus på viktiga prioriteringar och påtagliga resultat), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma arbetsdokument av den 9 juni 2017Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020 focusing on key priorities and tangible results (det östliga partnerskapet – 20 mål som ska uppnås fram till 2020 med fokus på viktiga prioriteringar och påtagliga resultat),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens vice ordförande/höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 18 mars 2020Det östliga partnerskapet efter 2020:
  Ökad resiliens – ett östligt partnerskap som fungerar för alla, och av rådets slutsatser av den 11 maj 2020 om den östliga partnerskapspolitiken efter 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens vice ordförande/höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 18 mars 2020Det östliga partnerskapet efter 2020:
  Ökad resiliens – ett östligt partnerskap som fungerar för alla, och av rådets slutsatser av den 11 maj 2020 om den östliga partnerskapspolitiken efter 2020,

| — | med beaktande av meddelandet från presidiet för den parlamentariska församlingen Euronest av den 12 juni 2020 i samband med video- och telefonkonferensen mellan ledarna för det östliga partnerskapet den 18 juni 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från presidiet för den parlamentariska församlingen Euronest av den 12 juni 2020 i samband med video- och telefonkonferensen mellan ledarna för det östliga partnerskapet den 18 juni 2020,

| — | med beaktande av Europaparlamentets rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om det östliga partnerskapet inför toppmötet i juni 2020 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om det östliga partnerskapet inför toppmötet i juni 2020 (7),

| — | med beaktande av kommentarerna från Europeiska rådets ordförande Charles Michel efter video- och telefonkonferensen mellan ledarna för det östliga partnerskapet den 18 juni 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommentarerna från Europeiska rådets ordförande Charles Michel efter video- och telefonkonferensen mellan ledarna för det östliga partnerskapet den 18 juni 2020,

| — | med beaktande av handlingsplanen för 2018–2020 från konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för 2018–2020 från konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet,

| — | med beaktande av resolutionen från den parlamentariska församlingen Euronest av den 9 december 2019 om innovation i utbildning och utbildningsreformer i EU och de östliga partnerländerna: utmaningar och möjligheter (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från den parlamentariska församlingen Euronest av den 9 december 2019 om innovation i utbildning och utbildningsreformer i EU och de östliga partnerländerna: utmaningar och möjligheter (8),

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling som antogs vid Förenta nationernas toppmöte om hållbar utveckling den 25 september 2015, och särskilt mål 4 för hållbar utveckling om att säkerställa en inkluderande och jämlik utbildning av god kvalitet och främja livslångt lärande för alla, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling som antogs vid Förenta nationernas toppmöte om hållbar utveckling den 25 september 2015, och särskilt mål 4 för hållbar utveckling om att säkerställa en inkluderande och jämlik utbildning av god kvalitet och främja livslångt lärande för alla,

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som tillkännagavs av Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen vid toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt i Göteborg den 17 november 2017, och särskilt pelare 1 om rätten till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande för alla för att bibehålla och tillägna sig färdigheter som tillåter att man deltar fullt ut i samhället och framgångsrikt klarar övergångar i arbetslivet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som tillkännagavs av Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen vid toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt i Göteborg den 17 november 2017, och särskilt pelare 1 om rätten till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande för alla för att bibehålla och tillägna sig färdigheter som tillåter att man deltar fullt ut i samhället och framgångsrikt klarar övergångar i arbetslivet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1288/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Erasmus+: Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1288/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Erasmus+: Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott (9),

| — | med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 22 mars 2016 om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, arbetslivserfarenhet och akademiska examensbevis inom ramen för Bolognaprocessen (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 22 mars 2016 om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, arbetslivserfarenhet och akademiska examensbevis inom ramen för Bolognaprocessen (10),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 10 juni 2016Analytical underpinning for a New Skills Agenda for Europe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 10 juni 2016Analytical underpinning for a New Skills Agenda for Europe,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juni 2016En ny kompetensagenda för Europa:
  samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften (COM(2016) 381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juni 2016En ny kompetensagenda för Europa:
  samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften (COM(2016) 381),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 december 2016 om att förbättra och modernisera utbildningen (COM(2016) 941), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 december 2016 om att förbättra och modernisera utbildningen (COM(2016) 941),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 januari 2018 om handlingsplanen för digital utbildning (COM(2018) 22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 januari 2018 om handlingsplanen för digital utbildning (COM(2018) 22),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020Handlingsplan för digital utbildning 2021–2027:
  Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern COM(2020) 624), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020Handlingsplan för digital utbildning 2021–2027:
  Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern COM(2020) 624),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 17 januari 2018 till rådets rekommendation om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen (COM(2018) 23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 17 januari 2018 till rådets rekommendation om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen (COM(2018) 23),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 17 januari 2018 till rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (COM(2018) 24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 17 januari 2018 till rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (COM(2018) 24),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 maj 2018Ett starkare Europa byggs upp:
  ungdoms-, utbildnings- och kulturpolitikens roll (COM(2018) 268), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 maj 2018Ett starkare Europa byggs upp:
  ungdoms-, utbildnings- och kulturpolitikens roll (COM(2018) 268),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020 om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025 (COM(2020) 625), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020 om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025 (COM(2020) 625),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 26 november 2018 om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning och gymnasial utbildning samt resultat av studieperioder utomlands (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 26 november 2018 om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning och gymnasial utbildning samt resultat av studieperioder utomlands (11),

| — | med beaktande av ministerkommunikén av den 19 november 2020 utfärdad i Rom till följd av ministermötet om det europeiska området för högre utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministerkommunikén av den 19 november 2020 utfärdad i Rom till följd av ministermötet om det europeiska området för högre utbildning,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 11 december 2018 om utbildning i den digitala eran: utmaningar, möjligheter och lärdomar för utformningen av EU:s politik (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 11 december 2018 om utbildning i den digitala eran: utmaningar, möjligheter och lärdomar för utformningen av EU:s politik (12),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2020Europa 2020 –
  En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010) 2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2020Europa 2020 –
  En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010) 2020),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 5 maj 2020 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 5 maj 2020 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020Handlingsplan för digital utbildning 2021–2027:
  Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern COM(2020) 624), som bygger på handlingsplanen för digital utbildning för 2018–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020Handlingsplan för digital utbildning 2021–2027:
  Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern COM(2020) 624), som bygger på handlingsplanen för digital utbildning för 2018–2020,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konvention angående diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning av den 25 juni 1958, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konvention angående diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning av den 25 juni 1958,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konvention om utveckling av personalresurser av den 23 juni 1975, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konvention om utveckling av personalresurser av den 23 juni 1975,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 26 februari 2020 till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2020) 70), Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 5 maj 2020 och Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 juli 2020 om detta förslag (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 26 februari 2020 till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2020) 70), Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 5 maj 2020 och Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 juli 2020 om detta förslag (13),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU (COM(2020) 102), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU (COM(2020) 102),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020EU vid ett vägskäl:
  bygga upp och bygga nytt för nästa generation (COM(2020) 456), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020EU vid ett vägskäl:
  bygga upp och bygga nytt för nästa generation (COM(2020) 456),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 21 juli 2020 och parlamentets resolution av den 23 juli 2020 om slutsatserna från Europeiska rådets extra möte den 17–21 juli 2020 (14) och Europeiska rådets slutsatser av den 10–11 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 21 juli 2020 och parlamentets resolution av den 23 juli 2020 om slutsatserna från Europeiska rådets extra möte den 17–21 juli 2020 (14) och Europeiska rådets slutsatser av den 10–11 december 2020,

| — | med beaktande av kommissionens rapport om genomförandet av makroekonomiskt stöd till tredjeländer under 2019 (COM(2020) 296), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om genomförandet av makroekonomiskt stöd till tredjeländer under 2019 (COM(2020) 296),

| — | med beaktande av Europeiska investeringsbankens årsrapport 2018 om förvaltningsfonden för tekniskt bistånd till det östliga partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska investeringsbankens årsrapport 2018 om förvaltningsfonden för tekniskt bistånd till det östliga partnerskapet,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 6 juli 2018 om att inrätta ett program för ett digitalt Europa (2021–2027) (COM(2018) 434), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 6 juli 2018 om att inrätta ett program för ett digitalt Europa (2021–2027) (COM(2018) 434),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given, med särskilt fokus på att säkerställa miljö-, energi- och klimatpartnerskap med länderna i det östliga partnerskapet (COM(2019) 640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given, med särskilt fokus på att säkerställa miljö-, energi- och klimatpartnerskap med länderna i det östliga partnerskapet (COM(2019) 640),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning av den 26 september 2017 om inrättande av Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU), EFHU-garantin och EFHU-garantifonden (EU) nr 2017/1601, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning av den 26 september 2017 om inrättande av Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU), EFHU-garantin och EFHU-garantifonden (EU) nr 2017/1601,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet av den 28 maj 2020 om inrättande av en facilitet för återhämtning och resiliens (COM(2020) 408), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet av den 28 maj 2020 om inrättande av en facilitet för återhämtning och resiliens (COM(2020) 408),

| — | med beaktande av FN:s klimatkonvention med Parisavtalet om klimatförändringar av den 12 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s klimatkonvention med Parisavtalet om klimatförändringar av den 12 december 2015,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 januari 2021 till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet Med förenade krafter mot covid-19, särskilt för att säkerställa tillgång till en del av de 2,3 miljarder doser som EU säkrat för länderna i det östliga partnerskapet (COM(2021) 35), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 januari 2021 till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet Med förenade krafter mot covid-19, särskilt för att säkerställa tillgång till en del av de 2,3 miljarder doser som EU säkrat för länderna i det östliga partnerskapet (COM(2021) 35),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020) 103), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020) 103),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utländsk valinblandning och desinformation i nationella och europeiska demokratiska processer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utländsk valinblandning och desinformation i nationella och europeiska demokratiska processer,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 19 september 2019 om vikten av europeisk hågkomst för Europas framtid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 19 september 2019 om vikten av europeisk hågkomst för Europas framtid,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin (COM(2020) 98), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin (COM(2020) 98),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) (2009/C119/02), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) (2009/C119/02),

| — | med beaktande av avtalet av den 15 december 2020 mellan Europaparlamentet och rådet om en provisorisk överenskommelse om programmet EU för hälsa för 2021–2027 (COM(2020) 405), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet av den 15 december 2020 mellan Europaparlamentet och rådet om en provisorisk överenskommelse om programmet EU för hälsa för 2021–2027 (COM(2020) 405), och av följande skäl:

| A. | Det östliga partnerskapet lanserades 2009 som ett gemensamt politiskt initiativ och syftar till att fördjupa och stärka förbindelserna mellan EU, medlemsstaterna och de sex östliga grannländerna (Armenien, Azerbajdzjan, Belarus, Georgien, Moldavien och Ukraina). |
| --- | --- |

A.

Det östliga partnerskapet lanserades 2009 som ett gemensamt politiskt initiativ och syftar till att fördjupa och stärka förbindelserna mellan EU, medlemsstaterna och de sex östliga grannländerna (Armenien, Azerbajdzjan, Belarus, Georgien, Moldavien och Ukraina).

| B. | Kollektiva insatser inom ramen för det östliga partnerskapet har redan medfört betydande och påtagliga fördelar för människor i Europa, däribland ökad handel, rörlighet, ökad ekonomisk utveckling, fler direkta personkontakter och bättre livskvalitet. |
| --- | --- |

B.

Kollektiva insatser inom ramen för det östliga partnerskapet har redan medfört betydande och påtagliga fördelar för människor i Europa, däribland ökad handel, rörlighet, ökad ekonomisk utveckling, fler direkta personkontakter och bättre livskvalitet.

| C. | I strategin för den östliga partnerskapspolitiken efter 2020 som lagts fram av kommissionen och vice ordföranden/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik betonas vikten av att stabilisera den hållbara utveckling som uppnått genom investeringar för ekonomisk modernisering, med särskild inriktning på unga personer och arbetslöshet, i syfte att öka välståndet i hela Europa. |
| --- | --- |

C.

I strategin för den östliga partnerskapspolitiken efter 2020 som lagts fram av kommissionen och vice ordföranden/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik betonas vikten av att stabilisera den hållbara utveckling som uppnått genom investeringar för ekonomisk modernisering, med särskild inriktning på unga personer och arbetslöshet, i syfte att öka välståndet i hela Europa.

| D. | EU:s strategi för internationella kulturella förbindelser (JOIN(2016)29) ger stöd till ett starkt kulturellt och socialt utbyte mellan EU och dess östliga partner i syfte att engagera medborgare, statliga aktörer och kulturaktörer, stärka det civila samhället och tillhandahålla bättre ekonomiska möjligheter. |
| --- | --- |

D.

EU:s strategi för internationella kulturella förbindelser (JOIN(2016)29) ger stöd till ett starkt kulturellt och socialt utbyte mellan EU och dess östliga partner i syfte att engagera medborgare, statliga aktörer och kulturaktörer, stärka det civila samhället och tillhandahålla bättre ekonomiska möjligheter.

| E. | Rätten till utbildning fastställs i artikel 26 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, artikel 14 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artikel 2 i protokollet till Europarådets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, avseende rätten till utbildning. |
| --- | --- |

E.

Rätten till utbildning fastställs i artikel 26 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, artikel 14 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artikel 2 i protokollet till Europarådets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, avseende rätten till utbildning.

| F. | Mänskliga rättigheter och grundläggande friheter är en integrerad del av alla viktiga samarbetsområden inom det östliga partnerskapet, och särskilda prioriteringar har fastställts för varje land. Skyddet av de mänskliga rättigheterna för minoriteter, inbegripet hbti-personer, mot alla former av intolerans och diskriminering är direkt kopplat till tillgången till utbildning av god kvalitet för befolkningen. |
| --- | --- |

F.

Mänskliga rättigheter och grundläggande friheter är en integrerad del av alla viktiga samarbetsområden inom det östliga partnerskapet, och särskilda prioriteringar har fastställts för varje land. Skyddet av de mänskliga rättigheterna för minoriteter, inbegripet hbti-personer, mot alla former av intolerans och diskriminering är direkt kopplat till tillgången till utbildning av god kvalitet för befolkningen.

| G. | Rätten att arbeta och att utöva ett fritt valt eller accepterat yrke fastställs i artikel 15 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

G.

Rätten att arbeta och att utöva ett fritt valt eller accepterat yrke fastställs i artikel 15 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| H. | EU:s medlemsstater måste betrakta sin ekonomiska politik och främjandet av sysselsättning som en fråga av gemensamt intresse och samordna sina åtgärder i enlighet därmed inom rådet. |
| --- | --- |

H.

EU:s medlemsstater måste betrakta sin ekonomiska politik och främjandet av sysselsättning som en fråga av gemensamt intresse och samordna sina åtgärder i enlighet därmed inom rådet.

| I. | EU samarbetar med medlemsstaterna för att driva en samordnad europeisk sysselsättningsstrategi, uppmuntra till samarbete dem emellan och stödja och utvärdera deras insatser, till exempel genom den europeiska planeringsterminen, riktlinjer för sysselsättning och övervakning av nationella åtgärder genom den gemensamma sysselsättningsrapporten, de nationella reformprogrammen och de landsspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

I.

EU samarbetar med medlemsstaterna för att driva en samordnad europeisk sysselsättningsstrategi, uppmuntra till samarbete dem emellan och stödja och utvärdera deras insatser, till exempel genom den europeiska planeringsterminen, riktlinjer för sysselsättning och övervakning av nationella åtgärder genom den gemensamma sysselsättningsrapporten, de nationella reformprogrammen och de landsspecifika rekommendationerna.

| J. | EU måste bidra till att främja utbildning av god kvalitet, yrkesutbildning och ungdomspolitik samt tillgång till utbildning för alla genom att uppmuntra medlemsstaterna och vid behov stödja, samordna och komplettera deras åtgärder. |
| --- | --- |

J.

EU måste bidra till att främja utbildning av god kvalitet, yrkesutbildning och ungdomspolitik samt tillgång till utbildning för alla genom att uppmuntra medlemsstaterna och vid behov stödja, samordna och komplettera deras åtgärder.

| K. | Den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som godkändes av rådet, parlamentet och kommissionen den 16 november 2017, framhåller vikten av utbildning, fortbildning, livslångt lärande, lika möjligheter oavsett kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning, aktivt stöd för att få anställning samt rättvisa arbetsvillkor. I synnerhet har unga människor rätt till vidareutbildning, lärlingsplats, praktik eller ett bra arbetserbjudande inom fyra månader efter att de blivit arbetslösa eller avslutat en utbildning. Barn har rätt till förskola till rimlig kostnad. |
| --- | --- |

K.

Den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som godkändes av rådet, parlamentet och kommissionen den 16 november 2017, framhåller vikten av utbildning, fortbildning, livslångt lärande, lika möjligheter oavsett kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning, aktivt stöd för att få anställning samt rättvisa arbetsvillkor. I synnerhet har unga människor rätt till vidareutbildning, lärlingsplats, praktik eller ett bra arbetserbjudande inom fyra månader efter att de blivit arbetslösa eller avslutat en utbildning. Barn har rätt till förskola till rimlig kostnad.

| L. | Den stödjande ramen för det europeiska utbildningsområdet har föreslagits av kommissionen för att ersätta den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (”Utbildning 2020”) och fortsätta att vara ett forum som gör det möjligt för deltagande länder att utbyta bästa praxis, lära av varandra, samla in och sprida kunskap samt främja reformer av utbildningspolitiken på nationell och regional nivå. Den nya ramen för Utbildning 2020 bör också bygga på en strategi för livslångt lärande, där man tittar på resultaten från förskoleverksamhet till vuxenyrkesutbildning och högre utbildning, och som omfattar lärande inom alla områden och i alla former (formella, icke-formella och informella). |
| --- | --- |

L.

Den stödjande ramen för det europeiska utbildningsområdet har föreslagits av kommissionen för att ersätta den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (”Utbildning 2020”) och fortsätta att vara ett forum som gör det möjligt för deltagande länder att utbyta bästa praxis, lära av varandra, samla in och sprida kunskap samt främja reformer av utbildningspolitiken på nationell och regional nivå. Den nya ramen för Utbildning 2020 bör också bygga på en strategi för livslångt lärande, där man tittar på resultaten från förskoleverksamhet till vuxenyrkesutbildning och högre utbildning, och som omfattar lärande inom alla områden och i alla former (formella, icke-formella och informella).

| M. | Kommissionen arbetar för närvarande med ett förslag till rådets rekommendation om online- och distansundervisning inom grundskole- och gymnasieutbildning, med inriktning på en EU-omfattande, gemensam förståelse för hur distans- och onlineundervisning och blandad undervisning ska göras effektiv, inkluderande och engagerande senast 2021. |
| --- | --- |

M.

Kommissionen arbetar för närvarande med ett förslag till rådets rekommendation om online- och distansundervisning inom grundskole- och gymnasieutbildning, med inriktning på en EU-omfattande, gemensam förståelse för hur distans- och onlineundervisning och blandad undervisning ska göras effektiv, inkluderande och engagerande senast 2021.

| N. | En rådsrekommendation om de faktorer som möjliggör en framgångsrik utbildning senast 2022 håller för närvarande på att utarbetas. |
| --- | --- |

N.

En rådsrekommendation om de faktorer som möjliggör en framgångsrik utbildning senast 2022 håller för närvarande på att utarbetas.

| O. | Covid-19-krisen har lett till en aldrig tidigare skådad, massiv övergång till undervisning, utbildning och distansarbete online, vilket kräver innovativa lösningar för distansundervisning och främjar en positiv digital omställning på lång sikt, med den risken att stora skillnader i tekniktillgång kan leda till klyftor mellan studenter och arbetstagare. |
| --- | --- |

O.

Covid-19-krisen har lett till en aldrig tidigare skådad, massiv övergång till undervisning, utbildning och distansarbete online, vilket kräver innovativa lösningar för distansundervisning och främjar en positiv digital omställning på lång sikt, med den risken att stora skillnader i tekniktillgång kan leda till klyftor mellan studenter och arbetstagare.

| P. | I Europa 2020-strategin för tillväxt, sysselsättning, social rättvisa och inkludering betonas vikten av att EU:s medlemsstater ökar sina investeringar i utbildningsåtgärder på alla nivåer. |
| --- | --- |

P.

I Europa 2020-strategin för tillväxt, sysselsättning, social rättvisa och inkludering betonas vikten av att EU:s medlemsstater ökar sina investeringar i utbildningsåtgärder på alla nivåer.

| Q. | Kommissionen arbetar för närvarande med ett förslag till rådets rekommendation om att förbättra tillhandahållandet av digitala färdigheter inom utbildning och yrkesutbildning och samarbetar med näringslivet för att identifiera och uppdatera kompetensbehov när de uppstår. |
| --- | --- |

Q.

Kommissionen arbetar för närvarande med ett förslag till rådets rekommendation om att förbättra tillhandahållandet av digitala färdigheter inom utbildning och yrkesutbildning och samarbetar med näringslivet för att identifiera och uppdatera kompetensbehov när de uppstår.

| R. | Den ihållande obalansen mellan de kvalifikationer som erbjuds av akademiska institutioner och yrkesinstitutioner och de snabbt skiftande kraven på arbetsmarknaden – som under de senaste åren präglats av utvecklingen av informations- och kommunikationsteknik och av tjänstesektorn som helhet – är fortfarande en stor utmaning för vissa EU-medlemsstater och, i ännu större utsträckning, de östliga partnerländerna. |
| --- | --- |

R.

Den ihållande obalansen mellan de kvalifikationer som erbjuds av akademiska institutioner och yrkesinstitutioner och de snabbt skiftande kraven på arbetsmarknaden – som under de senaste åren präglats av utvecklingen av informations- och kommunikationsteknik och av tjänstesektorn som helhet – är fortfarande en stor utmaning för vissa EU-medlemsstater och, i ännu större utsträckning, de östliga partnerländerna.

| S. | För att minska denna obalans är det avgörande med regelbunden och omfattande samråds- och samarbetsverksamhet på nationell, regional och lokal nivå, med deltagande av intressenter såsom utbildningsinstitutioner, det civila samhällets organisationer, företag, arbetsmarknadens parter och arbetsförmedlingar samt ungdomar själva. |
| --- | --- |

S.

För att minska denna obalans är det avgörande med regelbunden och omfattande samråds- och samarbetsverksamhet på nationell, regional och lokal nivå, med deltagande av intressenter såsom utbildningsinstitutioner, det civila samhällets organisationer, företag, arbetsmarknadens parter och arbetsförmedlingar samt ungdomar själva.

| T. | Inom ramen för det östliga partnerskapets reviderade multilaterala struktur arbetar plattform 4 (rörlighet och direkta personkontakter) för att öka det östliga partnerskapets länders deltagande i EU-program på områden som utbildning, forskning och innovation, och syftar till att främja samarbetet mellan utbildningsmyndigheter, högre utbildningsanstalter, skolor och forskningsinstitut samt öka kunskap och främja utbytet av bästa praxis på dessa områden. |
| --- | --- |

T.

Inom ramen för det östliga partnerskapets reviderade multilaterala struktur arbetar plattform 4 (rörlighet och direkta personkontakter) för att öka det östliga partnerskapets länders deltagande i EU-program på områden som utbildning, forskning och innovation, och syftar till att främja samarbetet mellan utbildningsmyndigheter, högre utbildningsanstalter, skolor och forskningsinstitut samt öka kunskap och främja utbytet av bästa praxis på dessa områden.

| U. | EU, dess medlemsstater och dess östliga partner måste försvara sina medborgares rättigheter till utbildning, lärlingsplatser och praktik av god kvalitet och till rättvisa chanser på en inkluderande arbetsmarknad, så att de i sin tur kan bidra till en konkurrenskraftig och hållbar europeisk ekonomi. |
| --- | --- |

U.

EU, dess medlemsstater och dess östliga partner måste försvara sina medborgares rättigheter till utbildning, lärlingsplatser och praktik av god kvalitet och till rättvisa chanser på en inkluderande arbetsmarknad, så att de i sin tur kan bidra till en konkurrenskraftig och hållbar europeisk ekonomi.

| V. | Den nya kompetensagendan är en femårsplan som kommer att hjälpa EU-medborgarna att utveckla och använda fler och bättre färdigheter, så att de kan hitta arbetstillfällen av god kvalitet och därigenom stärka den hållbara konkurrenskraften, i enlighet med den europeiska gröna given. Agendan kommer också att säkerställa lika möjligheter, omsätta den första principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter i praktiken (tillgång till utbildning och livslångt lärande för alla, överallt i EU) och bygga upp motståndskraft för att göra det möjligt för EU:s medlemsstater att vidta motåtgärder vid kriser, baserat på erfarenheter från covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

V.

Den nya kompetensagendan är en femårsplan som kommer att hjälpa EU-medborgarna att utveckla och använda fler och bättre färdigheter, så att de kan hitta arbetstillfällen av god kvalitet och därigenom stärka den hållbara konkurrenskraften, i enlighet med den europeiska gröna given. Agendan kommer också att säkerställa lika möjligheter, omsätta den första principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter i praktiken (tillgång till utbildning och livslångt lärande för alla, överallt i EU) och bygga upp motståndskraft för att göra det möjligt för EU:s medlemsstater att vidta motåtgärder vid kriser, baserat på erfarenheter från covid-19-pandemin.

| W. | Covid-19-pandemin har fått förödande konsekvenser för Europas familjer, arbetstagare och företag, och därför krävs det en aldrig tidigare skådad reaktion. |
| --- | --- |

W.

Covid-19-pandemin har fått förödande konsekvenser för Europas familjer, arbetstagare och företag, och därför krävs det en aldrig tidigare skådad reaktion.

| X. | EU behöver en kompetensomvandling inom yrkesutbildning för att se till att människor kan utvecklas under den gröna och digitala omställningen och för att underlätta dess återhämtning från covid-19-pandemins socioekonomiska följder. |
| --- | --- |

X.

EU behöver en kompetensomvandling inom yrkesutbildning för att se till att människor kan utvecklas under den gröna och digitala omställningen och för att underlätta dess återhämtning från covid-19-pandemins socioekonomiska följder.

| Y. | Det är viktigt att EU:s medlemsstater och dess östliga partnerregeringar mäter kompetensklyftan hos sin befintliga arbetskraft och sedan gör stora investeringar för att eliminera den. |
| --- | --- |

Y.

Det är viktigt att EU:s medlemsstater och dess östliga partnerregeringar mäter kompetensklyftan hos sin befintliga arbetskraft och sedan gör stora investeringar för att eliminera den.

| Z. | Denna återhämtning måste bygga på den europeiska gröna given, den digitala agendan för Europa och den nya industristrategin för Europa, så att medlemsstaternas ekonomier kan komma ur covid-19-krisen starkare och mer motståndskraftiga, hållbara och konkurrenskraftiga och leda de dubbla övergångarna mot klimatneutralitet och digitalt ledarskap. |
| --- | --- |

Z.

Denna återhämtning måste bygga på den europeiska gröna given, den digitala agendan för Europa och den nya industristrategin för Europa, så att medlemsstaternas ekonomier kan komma ur covid-19-krisen starkare och mer motståndskraftiga, hållbara och konkurrenskraftiga och leda de dubbla övergångarna mot klimatneutralitet och digitalt ledarskap.

| 1. | Den parlamentariska församlingen Euronest påminner om att den gemensamma förklaringen från toppmötet om det östliga partnerskapet den 24 november 2017 belyste deltagarnas åtagande att starkt interagera med alla partner när det gäller moderniseringen av utbildnings-, forsknings- och innovationssystem och att lägga tonvikten på att stödja och ge unga människor mer egenmakt. |
| --- | --- |

1.

Den parlamentariska församlingen Euronest påminner om att den gemensamma förklaringen från toppmötet om det östliga partnerskapet den 24 november 2017 belyste deltagarnas åtagande att starkt interagera med alla partner när det gäller moderniseringen av utbildnings-, forsknings- och innovationssystem och att lägga tonvikten på att stödja och ge unga människor mer egenmakt.

| 2. | Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att samarbeta för att uppnå motståndskraftiga, hållbara och integrerade ekonomier, dvs. genom att öka sina investeringar i människor, med särskild tonvikt på ungdomar, och genom att bättre koppla utbildning, forskning och innovation till företagssektorns behov. |
| --- | --- |

2.

Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att samarbeta för att uppnå motståndskraftiga, hållbara och integrerade ekonomier, dvs. genom att öka sina investeringar i människor, med särskild tonvikt på ungdomar, och genom att bättre koppla utbildning, forskning och innovation till företagssektorns behov.

| 3. | Euronest uppmanar eftertryckligen EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att stärka sina insatser för att uppnå fyra gemensamma mål i linje med prioriteringarna i Utbildning 2020, samt att dessa vidareutvecklas inom den möjliggörande ramen för det europeiska utbildningsområdet: förverkliga livslångt lärande och rörlighet, förbättra utbildningens kvalitet och effektivitet, främja rättvisa, demokratiska värden, social sammanhållning och aktivt medborgarskap samt stärka kreativitet och innovation, inbegripet entreprenörskap, på alla utbildningsnivåer, |
| --- | --- |

3.

Euronest uppmanar eftertryckligen EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att stärka sina insatser för att uppnå fyra gemensamma mål i linje med prioriteringarna i Utbildning 2020, samt att dessa vidareutvecklas inom den möjliggörande ramen för det europeiska utbildningsområdet: förverkliga livslångt lärande och rörlighet, förbättra utbildningens kvalitet och effektivitet, främja rättvisa, demokratiska värden, social sammanhållning och aktivt medborgarskap samt stärka kreativitet och innovation, inbegripet entreprenörskap, på alla utbildningsnivåer,

| 4. | Euronest insisterar på att alla i Europa bör ha tillgång till attraktiva, innovativa och inkluderande program för livslångt lärande av god kvalitet, eftersom färdigheter snabbare blir föråldrade. Detta skulle förbättra elevers livsmöjligheter och lägga grunden till ett aktivt medborgarskap, social rörlighet och ett mer rättvist samhälle. |
| --- | --- |

4.

Euronest insisterar på att alla i Europa bör ha tillgång till attraktiva, innovativa och inkluderande program för livslångt lärande av god kvalitet, eftersom färdigheter snabbare blir föråldrade. Detta skulle förbättra elevers livsmöjligheter och lägga grunden till ett aktivt medborgarskap, social rörlighet och ett mer rättvist samhälle.

| 5. | Euronest betonar att en väl utformad politik för utbildning och livslångt lärande spelar en central roll för att bättre anpassa arbetskraftens färdigheter till ekonomins behov, samt att människor som är utrustade med de färdigheter som verkligen behövs på arbetsmarknaden kommer att ha bättre möjligheter att hitta arbete. Euronest konstaterar att tillgång till utbildning av god kvalitet för alla, inbegripet yrkesutbildning, är avgörande för lärande inom vuxenutbildning och kompetensutbildning, som en del av en strategi för livslångt lärande. Euronest betonar att engagerade ledare inom utbildning, näringsliv och arbetskraftsutveckling är avgörande för att skapa en ram för hur länder på ett effektivare sätt kan anpassa utbildningssystemen och de lokala arbetsmarknadsbehoven till varandra. |
| --- | --- |

5.

Euronest betonar att en väl utformad politik för utbildning och livslångt lärande spelar en central roll för att bättre anpassa arbetskraftens färdigheter till ekonomins behov, samt att människor som är utrustade med de färdigheter som verkligen behövs på arbetsmarknaden kommer att ha bättre möjligheter att hitta arbete. Euronest konstaterar att tillgång till utbildning av god kvalitet för alla, inbegripet yrkesutbildning, är avgörande för lärande inom vuxenutbildning och kompetensutbildning, som en del av en strategi för livslångt lärande. Euronest betonar att engagerade ledare inom utbildning, näringsliv och arbetskraftsutveckling är avgörande för att skapa en ram för hur länder på ett effektivare sätt kan anpassa utbildningssystemen och de lokala arbetsmarknadsbehoven till varandra.

| 6. | Euronest betonar vikten av att det europeiska grannskapsinstrumentet fortsätter genom det nya NDICI-instrumentet, inbegripet tilldelning av minst 19,2 miljarder euro till de östliga grannskapsprojekten, för perioden 2021–2027. |
| --- | --- |

6.

Euronest betonar vikten av att det europeiska grannskapsinstrumentet fortsätter genom det nya NDICI-instrumentet, inbegripet tilldelning av minst 19,2 miljarder euro till de östliga grannskapsprojekten, för perioden 2021–2027.

| 7. | Euronest insisterar på att utbildningsreformer måste främjas på ett noggrant sätt genom genomförande av viktiga program såsom Erasmus+, Kreativa Europa och Horisont Europa, för att förhindra framtida obalanser mellan utbildningssystemen och efterfrågan på arbetsmarknaden i de östliga partnerländerna. |
| --- | --- |

7.

Euronest insisterar på att utbildningsreformer måste främjas på ett noggrant sätt genom genomförande av viktiga program såsom Erasmus+, Kreativa Europa och Horisont Europa, för att förhindra framtida obalanser mellan utbildningssystemen och efterfrågan på arbetsmarknaden i de östliga partnerländerna.

| 8. | Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att stärka direkta personkontakter och erkänna vikten av gränsöverskridande rörlighet inom ramen för det östliga partnerskapets plattform 4, ”Rörlighet och direkta personkontakter”. |
| --- | --- |

8.

Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att stärka direkta personkontakter och erkänna vikten av gränsöverskridande rörlighet inom ramen för det östliga partnerskapets plattform 4, ”Rörlighet och direkta personkontakter”.

| 9. | Euronest betonar vikten av att främja multilateralism, strategiska prioriteringar och att uppnå viktiga internationella åtaganden och mål när det gäller klimatförändringar, inbegripet målen för hållbar utveckling, Agenda 2030 och Parisavtalet. |
| --- | --- |

9.

Euronest betonar vikten av att främja multilateralism, strategiska prioriteringar och att uppnå viktiga internationella åtaganden och mål när det gäller klimatförändringar, inbegripet målen för hållbar utveckling, Agenda 2030 och Parisavtalet.

| 10. | Euronest beklagar djupt förväntningarna på att digital teknik för utbildning generellt sett kommer att öka synergieffekterna mellan ekonomin och utbildning och att utbildningsinstitutionernas investeringar i informations- och kommunikationsteknik kommer att ge givande resultat. Euronest understryker behovet av att integrera IKT i undervisnings- och inlärningsprocesser och att omforma utbildning genom att ändra dess inriktning från kunskapsöverföring till gemensamt kunskapsskapande. Detta bör omfatta en lång rad omvandlingar, inklusive ökad självständighet för skolor och lärare och införande av nya former av blandundervisning samt omfattande reformer när det gäller bedömningen av elever, samtidigt som personlig undervisning alltid bör prioriteras eftersom skolor har en omhändertagande roll som inte kan reproduceras online. |
| --- | --- |

10.

Euronest beklagar djupt förväntningarna på att digital teknik för utbildning generellt sett kommer att öka synergieffekterna mellan ekonomin och utbildning och att utbildningsinstitutionernas investeringar i informations- och kommunikationsteknik kommer att ge givande resultat. Euronest understryker behovet av att integrera IKT i undervisnings- och inlärningsprocesser och att omforma utbildning genom att ändra dess inriktning från kunskapsöverföring till gemensamt kunskapsskapande. Detta bör omfatta en lång rad omvandlingar, inklusive ökad självständighet för skolor och lärare och införande av nya former av blandundervisning samt omfattande reformer när det gäller bedömningen av elever, samtidigt som personlig undervisning alltid bör prioriteras eftersom skolor har en omhändertagande roll som inte kan reproduceras online.

| 11. | Euronest betonar vikten av att länderna i det östliga partnerskapet förbättrar kvaliteten på sina utbildningssystem, i synnerhet genom omskolning av lärare och modernisering av utbildningssystemet så att det är rustat för den digitala tidsåldern. Euronest lovordar Georgien för att landet har gått i spetsen i detta avseende, genom sin plan för utbildningsreform för 2018–2023 som syftar till att anpassa det georgiska utbildningssystemet till europeiska standarder, med särskild tonvikt på gymnasieskolor och yrkesutbildningscentrum. |
| --- | --- |

11.

Euronest betonar vikten av att länderna i det östliga partnerskapet förbättrar kvaliteten på sina utbildningssystem, i synnerhet genom omskolning av lärare och modernisering av utbildningssystemet så att det är rustat för den digitala tidsåldern. Euronest lovordar Georgien för att landet har gått i spetsen i detta avseende, genom sin plan för utbildningsreform för 2018–2023 som syftar till att anpassa det georgiska utbildningssystemet till europeiska standarder, med särskild tonvikt på gymnasieskolor och yrkesutbildningscentrum.

| 12. | Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att stärka sina strategier och öka sina investeringar i utbildningssystem för att tillhandahålla välfungerande, tillgänglig och inkluderande utbildning, inbegripet yrkesutbildning, livslångt lärande, kompetenshöjning och omskolning, med särskilt fokus på att tillhandahålla effektivt stöd till arbetstagare och arbetslösa och fullt ut utnyttja de möjligheter som informations- och kommunikationsteknik ger, inbegripet betoning på fördelarna med en cirkulär ekonomi, samtidigt som digitala och gröna kompetenskrav tas i beaktande. |
| --- | --- |

12.

Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att stärka sina strategier och öka sina investeringar i utbildningssystem för att tillhandahålla välfungerande, tillgänglig och inkluderande utbildning, inbegripet yrkesutbildning, livslångt lärande, kompetenshöjning och omskolning, med särskilt fokus på att tillhandahålla effektivt stöd till arbetstagare och arbetslösa och fullt ut utnyttja de möjligheter som informations- och kommunikationsteknik ger, inbegripet betoning på fördelarna med en cirkulär ekonomi, samtidigt som digitala och gröna kompetenskrav tas i beaktande.

| 13. | Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att arbeta mot dessa mål genom att tillhandahålla bättre infrastruktur, konnektivitet och digital utrustning, utbilda lärare att ta till sig teknik och tillämpa digitala metoder samt främja undervisningsinnehåll av högsta kvalitet, användarvänliga verktyg och säkra plattformar som respekterar integritet och lever upp till etiska standarder och stärker motståndskraften mot it-hot. |
| --- | --- |

13.

Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att arbeta mot dessa mål genom att tillhandahålla bättre infrastruktur, konnektivitet och digital utrustning, utbilda lärare att ta till sig teknik och tillämpa digitala metoder samt främja undervisningsinnehåll av högsta kvalitet, användarvänliga verktyg och säkra plattformar som respekterar integritet och lever upp till etiska standarder och stärker motståndskraften mot it-hot.

| 14. | Euronest konstaterar att rörlighet i utbildnings- och undervisningssyfte främjar utvecklingen av nyckelkompetenser och erfarenheter som är avgörande för ett aktivt deltagande på arbetsmarknaden och i samhället i stort, och betonar vikten av ömsesidigt erkännande av examensbevis för att förbättra denna rörlighet. Euronest understryker i detta avseende att Erasmus+ (2014–2020), EU:s flaggskeppsprogram för områdena utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott, har varit ett viktigt bidrag till Utbildning 2020, eftersom det har gett över fyra miljoner européer möjlighet att studera, utbilda sig och skaffa sig erfarenhet utomlands och på så sätt förverkligat principen om livslångt lärande. Euronest uppmanar kommissionen att undersöka sätt att öka deltagandet från unga studenter och arbetstagare från länderna i det östliga partnerskapet i EU-baserade projekt för rörlighet, inbegripet volontärverksamhet. |
| --- | --- |

14.

Euronest konstaterar att rörlighet i utbildnings- och undervisningssyfte främjar utvecklingen av nyckelkompetenser och erfarenheter som är avgörande för ett aktivt deltagande på arbetsmarknaden och i samhället i stort, och betonar vikten av ömsesidigt erkännande av examensbevis för att förbättra denna rörlighet. Euronest understryker i detta avseende att Erasmus+ (2014–2020), EU:s flaggskeppsprogram för områdena utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott, har varit ett viktigt bidrag till Utbildning 2020, eftersom det har gett över fyra miljoner européer möjlighet att studera, utbilda sig och skaffa sig erfarenhet utomlands och på så sätt förverkligat principen om livslångt lärande. Euronest uppmanar kommissionen att undersöka sätt att öka deltagandet från unga studenter och arbetstagare från länderna i det östliga partnerskapet i EU-baserade projekt för rörlighet, inbegripet volontärverksamhet.

| 15. | Euronest noterar att halvtidsutvärderingen av programmet Erasmus+ framhöll den positiva inverkan som rörlighet har på elevers självförtroende, självständighet, sociala integration och efterföljande integrering på arbetsmarknaden, och bidrog till att skapa en känsla av en europeisk identitet. Euronest betonar vikten av fler direkta personkontakter, ömsesidigt lärande mellan stödmottagare från medlemsstaterna och dess östliga partner, samt ökat ömsesidigt kulturellt utbyte, som uppnås genom ett bredare tillämpningsområde för programmet Erasmus+. |
| --- | --- |

15.

Euronest noterar att halvtidsutvärderingen av programmet Erasmus+ framhöll den positiva inverkan som rörlighet har på elevers självförtroende, självständighet, sociala integration och efterföljande integrering på arbetsmarknaden, och bidrog till att skapa en känsla av en europeisk identitet. Euronest betonar vikten av fler direkta personkontakter, ömsesidigt lärande mellan stödmottagare från medlemsstaterna och dess östliga partner, samt ökat ömsesidigt kulturellt utbyte, som uppnås genom ett bredare tillämpningsområde för programmet Erasmus+.

| 16. | Euronest konstaterar att instrumentet för stöd inför anslutningen inte bara måste ge ekonomiskt stöd utan också en tydlig ram för socialpolitiken, sysselsättningspolitiken och arbetsmarknadsintegrationen för att förbereda partner på framtida medlemskap i Europeiska unionen, samt stödja deras anslutningsprocess. |
| --- | --- |

16.

Euronest konstaterar att instrumentet för stöd inför anslutningen inte bara måste ge ekonomiskt stöd utan också en tydlig ram för socialpolitiken, sysselsättningspolitiken och arbetsmarknadsintegrationen för att förbereda partner på framtida medlemskap i Europeiska unionen, samt stödja deras anslutningsprocess.

| 17. | Euronest insisterar på att det mot bakgrund av globaliserade utbildnings- och sysselsättningsmiljöer är av största vikt att unga på bästa möjliga sätt kan dra nytta av alla utbildningsmöjligheter i hela Europa. Euronest välkomnar därför kommissionens förslag om att budgeten för det efterföljande programmet Erasmus+ för perioden 2021–2027 – Erasmus – dubblas till 30 miljarder euro och att det läggs ett starkare fokus på att personer med färre möjligheter inkluderas. |
| --- | --- |

17.

Euronest insisterar på att det mot bakgrund av globaliserade utbildnings- och sysselsättningsmiljöer är av största vikt att unga på bästa möjliga sätt kan dra nytta av alla utbildningsmöjligheter i hela Europa. Euronest välkomnar därför kommissionens förslag om att budgeten för det efterföljande programmet Erasmus+ för perioden 2021–2027 – Erasmus – dubblas till 30 miljarder euro och att det läggs ett starkare fokus på att personer med färre möjligheter inkluderas.

| 18. | Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att öka sina ansträngningar för att hjälpa lågkvalificerade vuxna att uppnå en lägstanivå när det gäller läs- och skrivkunnighet, räkneförmåga och digital kompetens, till exempel genom riktade ekonomiska incitament och modulbaserade utbildningsmöjligheter för att uppmuntra till utbildning. |
| --- | --- |

18.

Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att öka sina ansträngningar för att hjälpa lågkvalificerade vuxna att uppnå en lägstanivå när det gäller läs- och skrivkunnighet, räkneförmåga och digital kompetens, till exempel genom riktade ekonomiska incitament och modulbaserade utbildningsmöjligheter för att uppmuntra till utbildning.

| 19. | Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att ge stöd genom instrumenten för partnersamverkansprojekt genom att tillhandahålla offentlig expertis från den offentliga förvaltningen i de östliga partnerländerna och samtidigt genomföra aktiviteter som omfattar workshoppar, utbildningsmöten, expertuppdrag, studiebesök, praktik och rådgivning för att bereda kvalificerad arbetskraft inom olika områden, särskilt i digitala, cirkulära och gröna ekonomier. |
| --- | --- |

19.

Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att ge stöd genom instrumenten för partnersamverkansprojekt genom att tillhandahålla offentlig expertis från den offentliga förvaltningen i de östliga partnerländerna och samtidigt genomföra aktiviteter som omfattar workshoppar, utbildningsmöten, expertuppdrag, studiebesök, praktik och rådgivning för att bereda kvalificerad arbetskraft inom olika områden, särskilt i digitala, cirkulära och gröna ekonomier.

| 20. | Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partnerländer att inrätta riktade program för det östliga partnerskapet vid specialiserade universitet och en utbildningsplattform på nätet för onlinekurser som är inriktade på europeiska värden och rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning, offentlig förvaltning och utrotning av korruption i länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

20.

Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partnerländer att inrätta riktade program för det östliga partnerskapet vid specialiserade universitet och en utbildningsplattform på nätet för onlinekurser som är inriktade på europeiska värden och rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning, offentlig förvaltning och utrotning av korruption i länderna i det östliga partnerskapet.

| 21. | Euronest stöder ett stärkt akademiskt samarbete och utbildningssamarbete mellan EU och länderna i det östliga partnerskapet, inbegripet samarbete inom det östliga partnerskapet och inrättandet av regionala program till stöd för centrum för akademisk och vetenskaplig spetskompetens i regionen. |
| --- | --- |

21.

Euronest stöder ett stärkt akademiskt samarbete och utbildningssamarbete mellan EU och länderna i det östliga partnerskapet, inbegripet samarbete inom det östliga partnerskapet och inrättandet av regionala program till stöd för centrum för akademisk och vetenskaplig spetskompetens i regionen.

| 22. | Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att analysera och utbyta bästa praxis om hur man hanterar rörligheten av högkvalificerade och kvalificerade arbetstagare mellan länder och därigenom fastställa villkoren för ett välbalanserat ”kompetensflöde” och förhindra att man går miste om ung och utbildad arbetskraft, vilket har en skadlig inverkan på den ekonomiska tillväxten och utvecklingen i deras ursprungsländer. |
| --- | --- |

22.

Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att analysera och utbyta bästa praxis om hur man hanterar rörligheten av högkvalificerade och kvalificerade arbetstagare mellan länder och därigenom fastställa villkoren för ett välbalanserat ”kompetensflöde” och förhindra att man går miste om ung och utbildad arbetskraft, vilket har en skadlig inverkan på den ekonomiska tillväxten och utvecklingen i deras ursprungsländer.

| 23. | Euronest uppmanar kommissionen att samarbeta med EU:s medlemsstater och länderna i det östliga partnerskapet för att uppnå de mål som fastställs inom ramen för Utbildning 2020, nämligen att minst 95 % av alla barn ska ha tillgång till förskola, att mindre än 10 % av alla barn ska lämna utbildningen i förtid, att andelen högskoleutbildade bör ökas till minst 40 % av 30–34-åringarna, att minst 15 % av vuxna i åldern 25–64 år vid varje givet tillfälle ska ta del av livslångt lärande, att minst 20 % av högskoleutbildade och 6 % av 18–34-åringarna med en grundläggande yrkesutbildning under en tid bör ha studerat eller genomgått en yrkesutbildning utomlands, samt att minst 82 % av gymnasie- eller högskoleutbildade i åldrarna 20–34 år som lämnat sin utbildning för ett till tre år sedan bör ha hittat ett arbete. |
| --- | --- |

23.

Euronest uppmanar kommissionen att samarbeta med EU:s medlemsstater och länderna i det östliga partnerskapet för att uppnå de mål som fastställs inom ramen för Utbildning 2020, nämligen att minst 95 % av alla barn ska ha tillgång till förskola, att mindre än 10 % av alla barn ska lämna utbildningen i förtid, att andelen högskoleutbildade bör ökas till minst 40 % av 30–34-åringarna, att minst 15 % av vuxna i åldern 25–64 år vid varje givet tillfälle ska ta del av livslångt lärande, att minst 20 % av högskoleutbildade och 6 % av 18–34-åringarna med en grundläggande yrkesutbildning under en tid bör ha studerat eller genomgått en yrkesutbildning utomlands, samt att minst 82 % av gymnasie- eller högskoleutbildade i åldrarna 20–34 år som lämnat sin utbildning för ett till tre år sedan bör ha hittat ett arbete.

| 24. | Euronest konstaterar med tillfredsställelse att alla länder i det östliga partnerskapet har lyckats få barn att gå i skolan och sett till att de fortsätter att utbilda sig, trots de ekonomiska utmaningarna. |
| --- | --- |

24.

Euronest konstaterar med tillfredsställelse att alla länder i det östliga partnerskapet har lyckats få barn att gå i skolan och sett till att de fortsätter att utbilda sig, trots de ekonomiska utmaningarna.

| 25. | Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att skydda den akademiska friheten som en del av genomförandet av Bolognaprocessen och i enlighet med EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Euronest påminner i detta avseende om att högre utbildning behöver en regleringsmodell för institutionell självständighet. |
| --- | --- |

25.

Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att skydda den akademiska friheten som en del av genomförandet av Bolognaprocessen och i enlighet med EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Euronest påminner i detta avseende om att högre utbildning behöver en regleringsmodell för institutionell självständighet.

| 26. | Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att förbättra grundläggande digitala färdigheter och kompetenser från tidig ålder samt att utveckla attraktiva läroplaner för högre utbildning som frambringar fler digitala specialister och samtidigt säkerställa att särskild uppmärksamhet ägnas åt lika möjligheter och jämn könsfördelning inom digitala studier och bland de som arbetar inom det digitala området. |
| --- | --- |

26.

Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att förbättra grundläggande digitala färdigheter och kompetenser från tidig ålder samt att utveckla attraktiva läroplaner för högre utbildning som frambringar fler digitala specialister och samtidigt säkerställa att särskild uppmärksamhet ägnas åt lika möjligheter och jämn könsfördelning inom digitala studier och bland de som arbetar inom det digitala området.

| 27. | Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att ägna särskild uppmärksamhet åt behoven hos missgynnade, diskriminerade och marginaliserade grupper inom utbildning samt säkerställa att de inte utesluts också i distansundervisning på nätet. |
| --- | --- |

27.

Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att ägna särskild uppmärksamhet åt behoven hos missgynnade, diskriminerade och marginaliserade grupper inom utbildning samt säkerställa att de inte utesluts också i distansundervisning på nätet.

| 28. | Euronest understryker behovet av att garantera rätten till utbildning i konfliktsituationer och konfliktzoner och betonar i detta avseende behovet av att skydda skolor eftersom dessa bör tillhandahålla en säker plats där barn skyddas mot hot och kriser. Euronest konstaterar att utbildning är en avgörande del för att bryta kriscykeln och minskar sannolikheten för framtida konflikter. |
| --- | --- |

28.

Euronest understryker behovet av att garantera rätten till utbildning i konfliktsituationer och konfliktzoner och betonar i detta avseende behovet av att skydda skolor eftersom dessa bör tillhandahålla en säker plats där barn skyddas mot hot och kriser. Euronest konstaterar att utbildning är en avgörande del för att bryta kriscykeln och minskar sannolikheten för framtida konflikter.

| 29. | Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att minska klyftorna mellan könen och främja mer jämställdhetsmedveten undervisning i skolorna i linje med den nya jämställdhetsstrategin för 2020–2025, i syfte att främja en jämställdhetskultur på arbetsplatsen och bidra till att bekämpa alla former av diskriminering, inbegripet könsstereotyper. |
| --- | --- |

29.

Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att minska klyftorna mellan könen och främja mer jämställdhetsmedveten undervisning i skolorna i linje med den nya jämställdhetsstrategin för 2020–2025, i syfte att främja en jämställdhetskultur på arbetsplatsen och bidra till att bekämpa alla former av diskriminering, inbegripet könsstereotyper.

| 30. | Euronest betonar vikten av ett starkare samarbete på EU-nivå när det gäller att dra lärdom av covid-19-krisen, en period då tekniken har använts i aldrig tidigare skådad skala inom utbildning, yrkesutbildning och arbete, vilket inneburit att utbildningslandskapet förändrats avsevärt. Euronest understryker att denna kris har försämrat den bristande tillgången till internet och möjligheterna på nätet, men att den också är en möjlighet för att rusta utbildningssystemen för den digitala tidsåldern, i linje med handlingsplanen för digital utbildning för 2021–2027. |
| --- | --- |

30.

Euronest betonar vikten av ett starkare samarbete på EU-nivå när det gäller att dra lärdom av covid-19-krisen, en period då tekniken har använts i aldrig tidigare skådad skala inom utbildning, yrkesutbildning och arbete, vilket inneburit att utbildningslandskapet förändrats avsevärt. Euronest understryker att denna kris har försämrat den bristande tillgången till internet och möjligheterna på nätet, men att den också är en möjlighet för att rusta utbildningssystemen för den digitala tidsåldern, i linje med handlingsplanen för digital utbildning för 2021–2027.

| 31. | Euronest betonar att all teknik bör komplettera ”traditionell” klassrumsundervisning och framhåller det problem att många människor, särskilt barn, inte har kunnat följa undervisningen på nätet på grund av bristande tillgång till el, internet, en dator eller nödvändiga digitala färdigheter. |
| --- | --- |

31.

Euronest betonar att all teknik bör komplettera ”traditionell” klassrumsundervisning och framhåller det problem att många människor, särskilt barn, inte har kunnat följa undervisningen på nätet på grund av bristande tillgång till el, internet, en dator eller nödvändiga digitala färdigheter.

| 32. | Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att öka synergieffekterna och samordningen mellan de berörda intressenterna – såsom aktörer i det civila samhället, arbetsgivarorganisationer, fackföreningar, arbetsmarknadens parter, akademiska institutioner, utbildningscentrum och arbetsförmedlingar – och att involvera dem i utformningen och genomförandet av deras respektive åtgärder, för att identifiera och minska obalanserna mellan behoven på deras arbetsmarknader och de akademiska kvalifikationer och yrkeskunskaper som deras utbildningssystem erbjuder. |
| --- | --- |

32.

Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att öka synergieffekterna och samordningen mellan de berörda intressenterna – såsom aktörer i det civila samhället, arbetsgivarorganisationer, fackföreningar, arbetsmarknadens parter, akademiska institutioner, utbildningscentrum och arbetsförmedlingar – och att involvera dem i utformningen och genomförandet av deras respektive åtgärder, för att identifiera och minska obalanserna mellan behoven på deras arbetsmarknader och de akademiska kvalifikationer och yrkeskunskaper som deras utbildningssystem erbjuder.

| 33. | Euronest betonar att det europeiska initiativet för demokrati och det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR) spelar en viktig roll i länderna i det östliga partnerskapet genom att förse unga med verktyg och kunskap för att engagera sig som medborgare i samhället och skapa en bättre framtid för sig själva och sina länder. Euronest uppmanar kommissionen, utrikestjänsten, medlemsstaterna och de östliga partnerländerna att stödja det europeiska initiativet för demokratis och EIDMR:s arbete och fullt ut utnyttja potentialen för samarbete och synergieffekter med de östliga partnerländerna när det gäller demokratisk utbildning. |
| --- | --- |

33.

Euronest betonar att det europeiska initiativet för demokrati och det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR) spelar en viktig roll i länderna i det östliga partnerskapet genom att förse unga med verktyg och kunskap för att engagera sig som medborgare i samhället och skapa en bättre framtid för sig själva och sina länder. Euronest uppmanar kommissionen, utrikestjänsten, medlemsstaterna och de östliga partnerländerna att stödja det europeiska initiativet för demokratis och EIDMR:s arbete och fullt ut utnyttja potentialen för samarbete och synergieffekter med de östliga partnerländerna när det gäller demokratisk utbildning.

| 34. | Euronest understryker att ett nära samarbete mellan utbildningsanordnare och näringslivet är avgörande för att framtidssäkra våra utbildningssystem. Euronest påminner om att effektiva övergångar mellan skola och arbete är beroende av starka kontakter mellan näringslivet och högskolor för att anpassa läroplaner, tillhandahålla praktik och mentorskap samtidigt som utbildningsanstalternas självständighet alltid måste bevaras. Euronest uppmuntrar främjandet av offentlig-privata partnerskap för att utbilda unga människor och förmedla arbetsgivarnas förväntningar på den framtida arbetskraftens kompetens. |
| --- | --- |

34.

Euronest understryker att ett nära samarbete mellan utbildningsanordnare och näringslivet är avgörande för att framtidssäkra våra utbildningssystem. Euronest påminner om att effektiva övergångar mellan skola och arbete är beroende av starka kontakter mellan näringslivet och högskolor för att anpassa läroplaner, tillhandahålla praktik och mentorskap samtidigt som utbildningsanstalternas självständighet alltid måste bevaras. Euronest uppmuntrar främjandet av offentlig-privata partnerskap för att utbilda unga människor och förmedla arbetsgivarnas förväntningar på den framtida arbetskraftens kompetens.

| 35. | Euronest uppmanar kommissionen att undersöka möjliga sätt för EU:s medlemsstater och deras östliga partner att integrera entreprenörskap i utbildningen från tidig ålder och öka stödet till unga företagare. |
| --- | --- |

35.

Euronest uppmanar kommissionen att undersöka möjliga sätt för EU:s medlemsstater och deras östliga partner att integrera entreprenörskap i utbildningen från tidig ålder och öka stödet till unga företagare.

| 36. | Euronest understryker att moderniseringen av de östliga partnerländernas utbildningssystem kommer att medföra påtagliga fördelar för deras medborgare – i linje med de underliggande principerna för den östliga partnerskapspolitiken – och förhindra att man går miste om intellektuellt kapital och främja ekonomisk motståndskraft. |
| --- | --- |

36.

Euronest understryker att moderniseringen av de östliga partnerländernas utbildningssystem kommer att medföra påtagliga fördelar för deras medborgare – i linje med de underliggande principerna för den östliga partnerskapspolitiken – och förhindra att man går miste om intellektuellt kapital och främja ekonomisk motståndskraft.

| 37. | Euronest konstaterar att ett vänskapligt företagsklimat med smarta, transparenta, tydliga och förutsägbara bestämmelser och minimal byråkrati är nödvändigt för att främja entreprenörskap, nystartade företag och innovation, samtidigt som korruptionsbekämpning och konkurrensskydd kan ge unga framtida entreprenörer välbehövliga ekonomiska möjligheter. |
| --- | --- |

37.

Euronest konstaterar att ett vänskapligt företagsklimat med smarta, transparenta, tydliga och förutsägbara bestämmelser och minimal byråkrati är nödvändigt för att främja entreprenörskap, nystartade företag och innovation, samtidigt som korruptionsbekämpning och konkurrensskydd kan ge unga framtida entreprenörer välbehövliga ekonomiska möjligheter.

| 38. | Euronest uppmanar kommissionen att inta en mer proaktiv roll när det gäller att identifiera, utbyta och utöka god praxis på området digital utbildning och främja samarbete mellan alla intressenter på nationell, regional och lokal nivå genom att skapa ett nytt europeiskt centrum för digital utbildning. |
| --- | --- |

38.

Euronest uppmanar kommissionen att inta en mer proaktiv roll när det gäller att identifiera, utbyta och utöka god praxis på området digital utbildning och främja samarbete mellan alla intressenter på nationell, regional och lokal nivå genom att skapa ett nytt europeiskt centrum för digital utbildning.

| 39. | Euronest understryker behovet av att inleda ett pilotprojekt som syftar till att inrätta det öppna centrumet för forskning och innovation i det östliga partnerskapet, ett nätverk av tematiska kompetenscentrum i varje land i det östliga partnerskapet som ska tillhandahålla stöd och tjänster inom FoI. |
| --- | --- |

39.

Euronest understryker behovet av att inleda ett pilotprojekt som syftar till att inrätta det öppna centrumet för forskning och innovation i det östliga partnerskapet, ett nätverk av tematiska kompetenscentrum i varje land i det östliga partnerskapet som ska tillhandahålla stöd och tjänster inom FoI.

| 40. | Euronest konstaterar att även om EU:s medlemsstater är huvudansvariga för sina utbildningssystem spelar EU redan en nyckelroll genom att stödja och komplettera deras insatser, särskilt genom Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop). |
| --- | --- |

40.

Euronest konstaterar att även om EU:s medlemsstater är huvudansvariga för sina utbildningssystem spelar EU redan en nyckelroll genom att stödja och komplettera deras insatser, särskilt genom Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop).

| 41. | Euronest uppmanar kommissionen att närmare övervaka EU-medlens effekter på ungdomar och att integrera ungdomshänsyn i EU:s budget och makroekonomiska politik. |
| --- | --- |

41.

Euronest uppmanar kommissionen att närmare övervaka EU-medlens effekter på ungdomar och att integrera ungdomshänsyn i EU:s budget och makroekonomiska politik.

| 42. | Euronest uppmanar kommissionen och alla länder som deltar i det europeiska området för högre utbildning att utöka sina insatser för att senast 2025 uppnå automatiskt och ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning och gymnasieutbildning samt resultaten från utbildningsperioder utomlands, i linje med rådets rekommendation av den 26 november 2018, och på så sätt bygga vidare på de framsteg som redan gjorts i andra forum, särskilt Bolognaprocessen och Lissabonkonventionen om erkännande. Euronest uppmanar alla deltagande länder att undanröja hinder för lärande och främja innovativ och inkluderande utbildning för alla i hela Europa och därmed förverkliga det europeiska området för högre utbildning. |
| --- | --- |

42.

Euronest uppmanar kommissionen och alla länder som deltar i det europeiska området för högre utbildning att utöka sina insatser för att senast 2025 uppnå automatiskt och ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning och gymnasieutbildning samt resultaten från utbildningsperioder utomlands, i linje med rådets rekommendation av den 26 november 2018, och på så sätt bygga vidare på de framsteg som redan gjorts i andra forum, särskilt Bolognaprocessen och Lissabonkonventionen om erkännande. Euronest uppmanar alla deltagande länder att undanröja hinder för lärande och främja innovativ och inkluderande utbildning för alla i hela Europa och därmed förverkliga det europeiska området för högre utbildning.

| 43. | Euronest uppmanar eftertryckligen EU, dess medlemsstater och de östliga partnerländerna att respektera bestämmelserna i konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i Europaregionen (Lissabonkonventionen), med vederbörlig hänsyn till den behöriga myndighet i en stat som är part i denna konvention, samtidigt som examensbevis för högre utbildning erkänns inom ramen för Erasmus+ och andra utbildningsprogram, samt i deras bilaterala samarbete. |
| --- | --- |

43.

Euronest uppmanar eftertryckligen EU, dess medlemsstater och de östliga partnerländerna att respektera bestämmelserna i konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i Europaregionen (Lissabonkonventionen), med vederbörlig hänsyn till den behöriga myndighet i en stat som är part i denna konvention, samtidigt som examensbevis för högre utbildning erkänns inom ramen för Erasmus+ och andra utbildningsprogram, samt i deras bilaterala samarbete.

| 44. | Euronest uppmanar EU att ytterligare utöka sitt stöd till unga i det östra grannskapet och öka finansieringen från 75 miljoner euro för perioden 2014–2016 till 340 miljoner euro för perioden 2017–2020, inom ramen för paketet för utbildning och ungdomsfrågor, som syftar till att skapa de nödvändiga förutsättningarna för ungdomar att studera, utbilda sig, arbeta och engagera sig i samhället. Euronest uppmanar EU att ytterligare utöka sitt stöd i detta avseende. |
| --- | --- |

44.

Euronest uppmanar EU att ytterligare utöka sitt stöd till unga i det östra grannskapet och öka finansieringen från 75 miljoner euro för perioden 2014–2016 till 340 miljoner euro för perioden 2017–2020, inom ramen för paketet för utbildning och ungdomsfrågor, som syftar till att skapa de nödvändiga förutsättningarna för ungdomar att studera, utbilda sig, arbeta och engagera sig i samhället. Euronest uppmanar EU att ytterligare utöka sitt stöd i detta avseende.

| 45. | Euronest välkomnar invigningen av den allra första Europaskolan inom det östliga partnerskapet i september 2018 i Tbilisi. Euronest påminner om att denna flaggskeppsskola, som är en av det östliga partnerskapets ”20 mål för 2020”, erbjuder studenter från alla sex länder i det östliga partnerskapet ett innovativt program som erkänns globalt. Euronest uppmanar EU att överväga att öppna liknande skolor i andra länder i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

45.

Euronest välkomnar invigningen av den allra första Europaskolan inom det östliga partnerskapet i september 2018 i Tbilisi. Euronest påminner om att denna flaggskeppsskola, som är en av det östliga partnerskapets ”20 mål för 2020”, erbjuder studenter från alla sex länder i det östliga partnerskapet ett innovativt program som erkänns globalt. Euronest uppmanar EU att överväga att öppna liknande skolor i andra länder i det östliga partnerskapet.

| 46. | Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att öka sina ansträngningar för att frigöra den fulla potentialen hos effektiva synergieffekter mellan utbildning och ekonomi genom att utnyttja de vägledande principer som fastställs i förklaringarna om det östliga partnerskapet (COM(SWD)(2020)0056), nämligen demokrati, god samhällsstyrning och stabilitet. Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att skapa initiativ för kulturell och demokratisk utbildning i syfte att främja rörlighet och direktkontakter mellan personer, samt att uppnå starkare samhällen genom hållbar, social och ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

46.

Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att öka sina ansträngningar för att frigöra den fulla potentialen hos effektiva synergieffekter mellan utbildning och ekonomi genom att utnyttja de vägledande principer som fastställs i förklaringarna om det östliga partnerskapet (COM(SWD)(2020)0056), nämligen demokrati, god samhällsstyrning och stabilitet. Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och dess östliga partner att skapa initiativ för kulturell och demokratisk utbildning i syfte att främja rörlighet och direktkontakter mellan personer, samt att uppnå starkare samhällen genom hållbar, social och ekonomisk utveckling.

| 47. | Euronest välkomnar den nya ”Europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft”, eftersom den bidrar till att förverkliga den europeiska pelaren för sociala rättigheter och i synnerhet den första principen, som fastställer rätten till inkluderande utbildning av god kvalitet och livslångt lärande, och som också är tydligt förankrad i den europeiska gröna given, EU:s nya digitala strategi och EU:s nya strategier för industrin och små och medelstora företag, som endast kommer att bli framgångsrik om arbetstagarna har de relevanta färdigheterna. |
| --- | --- |

47.

Euronest välkomnar den nya ”Europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft”, eftersom den bidrar till att förverkliga den europeiska pelaren för sociala rättigheter och i synnerhet den första principen, som fastställer rätten till inkluderande utbildning av god kvalitet och livslångt lärande, och som också är tydligt förankrad i den europeiska gröna given, EU:s nya digitala strategi och EU:s nya strategier för industrin och små och medelstora företag, som endast kommer att bli framgångsrik om arbetstagarna har de relevanta färdigheterna.

| 48. | Euronest konstaterar att den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin och EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 också framhåller kompetensens viktiga roll i omställningen till en grön ekonomi. Euronest välkomnar kommissionens förslag till åtgärder för att förbättra den gröna omställningen inom utbildning. |
| --- | --- |

48.

Euronest konstaterar att den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin och EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 också framhåller kompetensens viktiga roll i omställningen till en grön ekonomi. Euronest välkomnar kommissionens förslag till åtgärder för att förbättra den gröna omställningen inom utbildning.

| 49. | Euronest beklagar att de nuvarande siffrorna för långtidsarbetslöshet och ungdomsarbetslöshet fortfarande är utmanande i ett antal EU-medlemsstater och länder i det östliga partnerskapet. Euronest betonar vikten av att skapa fler jobb av god kvalitet för unga. Euronest konstaterar att detta är särskilt svårt mot bakgrund av strukturella drivkrafter till förändring, såsom tekniska innovationer och globalisering, som utgör både möjligheter och utmaningar på sysselsättningsområdet. Euronest understryker att konsekvenserna av covid-19-pandemin, som beräknas leda till att EU:s BNP minskar med över 7 % under 2020 och att arbetslösheten stiger till 9 %, kommer att kräva ännu kraftfullare och aktivare arbetsmarknadspolitik än under normala omständigheter. |
| --- | --- |

49.

Euronest beklagar att de nuvarande siffrorna för långtidsarbetslöshet och ungdomsarbetslöshet fortfarande är utmanande i ett antal EU-medlemsstater och länder i det östliga partnerskapet. Euronest betonar vikten av att skapa fler jobb av god kvalitet för unga. Euronest konstaterar att detta är särskilt svårt mot bakgrund av strukturella drivkrafter till förändring, såsom tekniska innovationer och globalisering, som utgör både möjligheter och utmaningar på sysselsättningsområdet. Euronest understryker att konsekvenserna av covid-19-pandemin, som beräknas leda till att EU:s BNP minskar med över 7 % under 2020 och att arbetslösheten stiger till 9 %, kommer att kräva ännu kraftfullare och aktivare arbetsmarknadspolitik än under normala omständigheter.

| 50. | Euronest konstaterar att covid-19-pandemin har påskyndat den digitala omställningen och gett drivkraft för att ompröva utbildningssystemens hållbarhet och ändamålsenlighet. Euronest konstaterar att även om distansarbete och distansundervisning har blivit verklighet för tiotals miljoner människor i hela Europa har begränsningarna i vår digitala beredskap ofta visat sig, den digitala kompetensklyftan har ökat och nya ojämlikheter har uppstått. Samtidigt har pandemin bidragit till att ompröva vår digitala beredskap genom att belysa saker som måste förstärkas på det digitala området. |
| --- | --- |

50.

Euronest konstaterar att covid-19-pandemin har påskyndat den digitala omställningen och gett drivkraft för att ompröva utbildningssystemens hållbarhet och ändamålsenlighet. Euronest konstaterar att även om distansarbete och distansundervisning har blivit verklighet för tiotals miljoner människor i hela Europa har begränsningarna i vår digitala beredskap ofta visat sig, den digitala kompetensklyftan har ökat och nya ojämlikheter har uppstått. Samtidigt har pandemin bidragit till att ompröva vår digitala beredskap genom att belysa saker som måste förstärkas på det digitala området.

| 51. | Euronest understryker att EU nu lagt grunden för övergången till en ny kompetensagenda men fortfarande måste skapa en tydlig ram för arbetstillfällen för att driva på den gröna och digitala omställningen, säkerställa återhämtningen efter de socioekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin, stärka hållbar konkurrenskraft, säkerställa anständighet, lika möjligheter och bygga upp EU:s motståndskraft. |
| --- | --- |

51.

Euronest understryker att EU nu lagt grunden för övergången till en ny kompetensagenda men fortfarande måste skapa en tydlig ram för arbetstillfällen för att driva på den gröna och digitala omställningen, säkerställa återhämtningen efter de socioekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin, stärka hållbar konkurrenskraft, säkerställa anständighet, lika möjligheter och bygga upp EU:s motståndskraft.

| 52. | Euronest insisterar på att stärka den ekonomiska och sociala utvecklingen, bland annat genom utökad konnektivitet och regional utveckling, jordbruks- och landsbygdsutveckling samt social- och sysselsättningspolitik genom att rikta in sig på att stärka skyddet av miljön, öka motståndskraften mot klimatförändringar, påskynda övergången till en koldioxidsnål ekonomi och utveckla den digitala ekonomin och det digitala samhället. |
| --- | --- |

52.

Euronest insisterar på att stärka den ekonomiska och sociala utvecklingen, bland annat genom utökad konnektivitet och regional utveckling, jordbruks- och landsbygdsutveckling samt social- och sysselsättningspolitik genom att rikta in sig på att stärka skyddet av miljön, öka motståndskraften mot klimatförändringar, påskynda övergången till en koldioxidsnål ekonomi och utveckla den digitala ekonomin och det digitala samhället.

---

(1)  EUT L 261, 30.8.2014, s. 4.

(2)  EUT L 260, 30.8.2014, s. 4.

(3)  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

(4)  EUT L 23, 26.1.2018, s. 4.

(5)  EGT L 246, 17.9.1999, s. 3.

(6)  EUT C 198, 6.7.2011, s. 4.

(7)  Antagna texter, P9_TA(2020)0167.

(8)  EUT C 134, 24.4.2020, s. 16.

(9)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 50.

(10)  EUT C 193, 31.5.2016, s. 17.

(11)  EUT C 444, 10.12.2018, s. 1.

(12)  Antagna texter, P8_TA(2018)0485.

(13)  Antagna texter, P9_TA(2020)0194.

(14)  Antagna texter, P9_TA(2020)0206.

---

| 8.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/20

---

RESOLUTION

om energieffektivitet, diversifiering och oberoende – ta itu med kapacitetsbehov för att stärka den europeiska energipolitiken och motverka hot mot energitryggheten i det östliga partnerskapet

(2021/C 361/03)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av rådets slutsatser om det östliga partnerskapet efter 2020 som godkändes den 11 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om det östliga partnerskapet efter 2020 som godkändes den 11 maj 2020,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från Europeiska kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 18 mars 2020 om det östliga partnerskapet efter 2020: Ökad resiliens – ett östligt partnerskap som fungerar för alla, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från Europeiska kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 18 mars 2020 om det östliga partnerskapet efter 2020: Ökad resiliens – ett östligt partnerskap som fungerar för alla,

| — | med beaktande av dokumentet 20 mål för 2020 som bekräftades vid toppmötet för det östliga partnerskapet i Bryssel i november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet 20 mål för 2020 som bekräftades vid toppmötet för det östliga partnerskapet i Bryssel i november 2017,

| — | med beaktande av Parisavtalet om klimatförändringar som har ratificerats av Europeiska unionen och som även de östliga partnerländerna är parter i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet om klimatförändringar som har ratificerats av Europeiska unionen och som även de östliga partnerländerna är parter i,

| — | med beaktande av associeringsavtalen mellan EU och Georgien, Moldavien och Ukraina, i synnerhet bestämmelserna om samarbete på energiområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalen mellan EU och Georgien, Moldavien och Ukraina, i synnerhet bestämmelserna om samarbete på energiområdet,

| — | med beaktande av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Armenien, i synnerhet bestämmelser om energisamarbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Armenien, i synnerhet bestämmelser om energisamarbete,

| — | med beaktande av fördraget om upprättandet av energigemenskapen, i vilket de tre associerade länderna är fördragsslutande parter och Armenien observatör, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om upprättandet av energigemenskapen, i vilket de tre associerade länderna är fördragsslutande parter och Armenien observatör,

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Azerbajdzjan, i synnerhet bestämmelserna om energisamarbete och de pågående förhandlingarna om ett utvidgat avtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Azerbajdzjan, i synnerhet bestämmelserna om energisamarbete och de pågående förhandlingarna om ett utvidgat avtal,

| — | med beaktande av arbetet i det östliga partnerskapets plattform 3 – konnektivitet, energieffektivitet, miljö och klimatförändringar, och i synnerhet energipanelen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetet i det östliga partnerskapets plattform 3 – konnektivitet, energieffektivitet, miljö och klimatförändringar, och i synnerhet energipanelen,

| — | med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 9 december 2019 om Trio Plus-strategin 2030: att bygga en framtid med östligt partnerskap, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 9 december 2019 om Trio Plus-strategin 2030: att bygga en framtid med östligt partnerskap, och av följande skäl:

| A. | Energitrygghet är en grundläggande del av den nationella säkerheten i både EU:s medlemsstater och de östliga partnerländerna. Ökad konnektivitet, inhemsk kapacitet för förnybar energi och energieffektivitet är avgörande för att öka energitryggheten och begränsa beroendet av import från dominerande leverantörer och främja social, ekonomisk och politisk stabilitet i regionen. |
| --- | --- |

A.

Energitrygghet är en grundläggande del av den nationella säkerheten i både EU:s medlemsstater och de östliga partnerländerna. Ökad konnektivitet, inhemsk kapacitet för förnybar energi och energieffektivitet är avgörande för att öka energitryggheten och begränsa beroendet av import från dominerande leverantörer och främja social, ekonomisk och politisk stabilitet i regionen.

| B. | Europeiska unionen har alltid visat intresse för att skapa varaktiga och kraftfulla bilaterala och multilaterala förbindelser med de östliga partnerländerna, med stort fokus på energisektorn. Detta partnerskap bygger på gemensamma värderingar och regler, ömsesidiga intressen och åtaganden samt delat ägande och ansvar och syftar till att ge konkreta resultat för medborgarna i regionen, även inom energieffektivitetsområdet. |
| --- | --- |

B.

Europeiska unionen har alltid visat intresse för att skapa varaktiga och kraftfulla bilaterala och multilaterala förbindelser med de östliga partnerländerna, med stort fokus på energisektorn. Detta partnerskap bygger på gemensamma värderingar och regler, ömsesidiga intressen och åtaganden samt delat ägande och ansvar och syftar till att ge konkreta resultat för medborgarna i regionen, även inom energieffektivitetsområdet.

| C. | Att uppfylla Parisavtalet är ett gemensamt åtagande för EU och de östliga partnerländerna. Klimatförändringarna är en fråga som inte kan ignoreras. Det finns ett stort behov av s.k. gröna investeringar i energieffektivitet och kommunal infrastruktur för att stärka miljö- och klimatresiliensen i hela regionen. En omställning till ren energi, minskning av koldioxidutsläppen i ekonomin och ökad användning av förnybara energikällor bidrar i de flesta fall också till ökad energitrygghet. |
| --- | --- |

C.

Att uppfylla Parisavtalet är ett gemensamt åtagande för EU och de östliga partnerländerna. Klimatförändringarna är en fråga som inte kan ignoreras. Det finns ett stort behov av s.k. gröna investeringar i energieffektivitet och kommunal infrastruktur för att stärka miljö- och klimatresiliensen i hela regionen. En omställning till ren energi, minskning av koldioxidutsläppen i ekonomin och ökad användning av förnybara energikällor bidrar i de flesta fall också till ökad energitrygghet.

| D. | Ryssland är den största energileverantören för de flesta europeiska länder, vilket ofta utnyttjas för politiska påtryckningar och politiskt inflytande. Den senaste utvecklingen i de diplomatiska förbindelserna mellan EU och Ryssland, särskilt fängslandet av Alexej Navalnyj och utvisningen av europeiska diplomater från Ryssland, under den höga representantens/vice ordförandens Joseph Borrells möte med den ryske utrikesministern Sergej Lavrov, visar att Ryssland kan vara en opålitlig partner. Ett betydande beroende av rysk gas hotar energitryggheten och den ekonomiska stabiliteten för Europeiska unionen och dess partner. |
| --- | --- |

D.

Ryssland är den största energileverantören för de flesta europeiska länder, vilket ofta utnyttjas för politiska påtryckningar och politiskt inflytande. Den senaste utvecklingen i de diplomatiska förbindelserna mellan EU och Ryssland, särskilt fängslandet av Alexej Navalnyj och utvisningen av europeiska diplomater från Ryssland, under den höga representantens/vice ordförandens Joseph Borrells möte med den ryske utrikesministern Sergej Lavrov, visar att Ryssland kan vara en opålitlig partner. Ett betydande beroende av rysk gas hotar energitryggheten och den ekonomiska stabiliteten för Europeiska unionen och dess partner.

| E. | Energitrygghet och omställningen till ren energi är integrerade delar i två av de fem långsiktiga politiska målen för det östliga partnerskapet efter 2020. |
| --- | --- |

E.

Energitrygghet och omställningen till ren energi är integrerade delar i två av de fem långsiktiga politiska målen för det östliga partnerskapet efter 2020.

| F. | De östliga partnerländerna håller på att modernisera sina energiföreskrifter och energiinfrastrukturer och genomföra politik för förnybar energi och energieffektivitet, men fortsatt EU-stöd är nödvändigt för att ge tekniskt stöd och övervaka genomförandet och skapa de nödvändiga ramvillkoren för investeringar. |
| --- | --- |

F.

De östliga partnerländerna håller på att modernisera sina energiföreskrifter och energiinfrastrukturer och genomföra politik för förnybar energi och energieffektivitet, men fortsatt EU-stöd är nödvändigt för att ge tekniskt stöd och övervaka genomförandet och skapa de nödvändiga ramvillkoren för investeringar.

| G. | Stöd från EU och dess medlemsstater har spelat en viktig roll för att förbättra energieffektiviteten och utveckla energiproduktion från förnybara källor i de östliga partnerländerna, bl.a. genom projekt som rör energieffektivitet i byggnader, fjärrvärme, stadstransporter, gatubelysning, förnybar energi (solenergi, vattenkraft, biomassa), som bl.a. finansieras genom investeringsplattformen för grannskapsländer, det östeuropeiska partnerskapet för energi och miljö (E5P) eller inom ramen för borgmästaravtalet. Utrymmet för energieffektivitetsvinster och potentialen för utnyttjande av förnybar energi i de östliga partnerländerna jämfört med EU:s medlemsstater är fortfarande betydande. |
| --- | --- |

G.

Stöd från EU och dess medlemsstater har spelat en viktig roll för att förbättra energieffektiviteten och utveckla energiproduktion från förnybara källor i de östliga partnerländerna, bl.a. genom projekt som rör energieffektivitet i byggnader, fjärrvärme, stadstransporter, gatubelysning, förnybar energi (solenergi, vattenkraft, biomassa), som bl.a. finansieras genom investeringsplattformen för grannskapsländer, det östeuropeiska partnerskapet för energi och miljö (E5P) eller inom ramen för borgmästaravtalet. Utrymmet för energieffektivitetsvinster och potentialen för utnyttjande av förnybar energi i de östliga partnerländerna jämfört med EU:s medlemsstater är fortfarande betydande.

| H. | Projekt som stöds av EU och andra partner har bidragit till att skapa sammanlänkningar och modernisera infrastruktur i hela regionen för ökad energitrygghet i de berörda länderna, t.ex. gas- och kraftförbindelserna mellan Rumänien och Moldavien, sammanlänkningen mellan Armenien och Georgien eller den södra gaskorridoren (inklusive relevanta sammanlänkningar). |
| --- | --- |

H.

Projekt som stöds av EU och andra partner har bidragit till att skapa sammanlänkningar och modernisera infrastruktur i hela regionen för ökad energitrygghet i de berörda länderna, t.ex. gas- och kraftförbindelserna mellan Rumänien och Moldavien, sammanlänkningen mellan Armenien och Georgien eller den södra gaskorridoren (inklusive relevanta sammanlänkningar).

| I. | Energifattigdom är fortfarande ett stort problem för många hushåll i de östliga partnerländerna. |
| --- | --- |

I.

Energifattigdom är fortfarande ett stort problem för många hushåll i de östliga partnerländerna.

| J. | Som en del av den europeiska gröna given planerar EU starka miljö-, energi- och klimatpartnerskap inom det östliga partnerskapet. Som en uppföljning av 20 mål för 2020 ska en ny uppsättning mål för det östliga partnerskapet fastställas för perioden 2021–2030. |
| --- | --- |

J.

Som en del av den europeiska gröna given planerar EU starka miljö-, energi- och klimatpartnerskap inom det östliga partnerskapet. Som en uppföljning av 20 mål för 2020 ska en ny uppsättning mål för det östliga partnerskapet fastställas för perioden 2021–2030.

| K. | Enligt de flesta beräkningar kommer världens reserver av fossila bränslen att vara uttömda senast 2060. Denna aspekt bör uppmuntra EU och alla dess partner att sträva efter att diversifiera sin energimix och att fokusera mer på förnybar energi. |
| --- | --- |

K.

Enligt de flesta beräkningar kommer världens reserver av fossila bränslen att vara uttömda senast 2060. Denna aspekt bör uppmuntra EU och alla dess partner att sträva efter att diversifiera sin energimix och att fokusera mer på förnybar energi.

1.

Den parlamentariska församlingen Euronest upprepar sitt stöd till ökat energisamarbete mellan EU och de östliga partnerländerna och till skräddarsydda strategier för ambitiösare former av samarbete och integration om partnerländerna så önskar för att förbättra sin energitrygghet och resiliens, samtidigt som miljön skyddas, vilket bidrar till uppnåendet av klimatpolitiska mål och främjar integrationen av associerade länder på den europeiska energimarknaden med avseende på Trio Plus-strategin 2030, Samarbetet mellan medlemsstaterna och deras grannländer och partnerländer om genomförandet av energipolitiken är av avgörande betydelse för en öppen, säker och konkurrenskraftig europeisk energimarknad.

2.

Euronest betonar att mer måste göras för att minska koldioxidutsläppen och öka miljöskyddet i linje med den europeiska gröna given, och att ambitiösa klimat- och miljöpolitiska åtgärder måste vidtas, särskilt för att uppfylla åtagandena enligt Parisavtalet. Euronest uppmanar kommissionen att i stor utsträckning inkludera de östliga partnerländerna i EU:s politikområden och särskilt i den europeiska gröna given. Euronest efterlyser i detta avseende ett heltäckande regelverk som möjliggör och underlättar tillgång till finansiering och andra stimulansmekanismer och stödjande av ett mer effektivt genomförande av energipolitiken. Euronest uppmanar de östliga partnerländerna att fastställa tydliga mål för förnybar energi och energieffektivitet för 2030 och 2050.

3.

Euronest upprepar behovet av tillförlitlig, trygg, oberoende, miljömässigt hållbar och prismässigt överkomlig energi för alla medborgare, både i Europeiska unionen och dess partnerländer.

4.

Euronest erkänner de stora insatser och framsteg som de östliga partnerländerna har gjort för att bekämpa omfattande korruption. Det återstår dock fortfarande många frågor som måste lösas när det gäller korruption och berörda myndigheter uppmanas att intensifiera insatserna mot korruption, stärka rättsstaten och främja god samhällsstyrning som kan bidra till att stödja de sektorsreformer, bl.a. inom energisektorn, som planeras i det östliga partnerskapet efter 2020.

5.

Euronest upprepar vikten av att minska växthusgasutsläppen från energisektorn. Det behövs ett starkare samarbete mellan EU och de östliga partnerländerna för att ta itu med energitrygghet och energitillförlitlighet, energieffektivitet, energifattigdom och utvecklingen av sektorn för förnybar energi.

6.

Euronest konstaterar att energiintensiteten i de östliga partnerländerna fortfarande är betydligt högre än EU-genomsnittet och att det finns en enorm potential för energibesparingar i dessa länder. Ökad energieffektivitet är starkt kopplad till minskad energifattigdom. Det är viktigt med nationell byggnadsrenoveringspolitik och att införa, upprätthålla och genomföra regelverk och institutionella ramar som fastställer minimistandarder för energieffektivitet för byggnader, ger incitament för renovering av byggnader och energieffektivitet i industrier och små och medelstora företag, främjar optimering av energiinfrastruktur, även genom minimikriterier för energieffektivitet för offentlig upphandling när så är relevant, och säkerställer lämplig information till konsumenterna, inklusive korrekt mätning av energiförbrukningen. I samband med tilldelning av EU-medel för renovering av det offentliga byggnadsbeståndet i samarbete med östliga partnerländer bör man utvärdera möjligheten att införa minimistandarder för energieffektivitet.

7.

Euronest konstaterar att utvecklingen av förnybar energi är en avgörande del arbetet med att uppnå en omställning till ren energi, konkurrenskraft och energioberoende, samtidigt som den bidrar till lokala arbetstillfällen. Euronest välkomnar inrättandet av ett regionalt nätverk för förnybar energi, som leds av Litauen och Georgien, under det östliga partnerskapets energipanel. Euronest uppmuntrar inrättandet av liknande bilaterala eller multilaterala nätverk mellan östliga partnerländer och EU:s medlemsstater, med stöd av EU.

8.

Euronest betonar att investeringar för att säkerställa en oberoende och trygg energisektor i EU och i de östliga partnerländerna också måste bekräftas av långvariga investeringar i sektorn för förnybar energi.

9.

Euronest betonar att man måste fortsätta att förbättra konnektiviten mellan östliga partnerländer och med de transeuropeiska energinäten och utveckla en stark gränsöverskridande infrastruktur, och börja med att fullt ut genomföra de mål som tidigare fastställts i 20 mål för 2020. Det är nödvändigt med fortsatt stöd till att bygga upp teknisk kapacitet för konnektivitetsprojekt. Användning av diversifierade rutter och vidareutveckling av sammanlänkning mellan svartahavskusten och EU-medlemsstaterna uppmuntras.

10.

Euronest välkomnar det operativa genomförandet av den södra gaskorridoren, vilket ger betydande fördelar när det gäller diversifiering och ekonomiska möjligheter. Euronest välkomnar inledningen av kommersiell verksamhet och transport av den första gasen via den transadriatiska gasledningen (1). Euronest betonar vikten av att ansluta Öst- och Centraleuropa till den södra gaskorridoren. Euronest välkomnar det operativa genomförandet av Iasi–Unghenigasledningen mellan Rumänien och Moldavien, vilket ökar diversifieringen av utbudet och medför en betydande förbättring av energitryggheten i regionen.

11.

Euronest välkomnar utvecklingen av transmissionsledningen över Svarta havet och efterlyser större fokus på utvecklingen och finansieringen av elsammanlänkningar och smarta nät för att säkerställa nödvändig infrastruktur som gör det möjligt att nå klimat- och energimålen. Euronest betonar att säkerheten för elnäten är en viktig del av energitryggheten och uppmanar till ett ökat EU-stöd till östliga partnerländers ansträngningar att synkronisera sig med det europeiska kontinentala energinätet (ENTSO-E).

12.

Euronest erkänner EU:s betydande ekonomiska och tekniska stöd till de östliga partnerländerna i samordning och samarbete med andra internationella aktörer, för minskade koldioxidutsläpp samt konnektivitet. Euronest välkomnar särskilt det arbete som utförs i EU4Energy-initiativet, initiativet för kolregioner i omställning i västra Balkan och Ukraina, investeringar och policybaserade lån inom investeringsplattformen för grannskapsländer, E5P-partnerskapet, borgmästaravtalet och EU:s budgetgarantier för lån från Europeiska investeringsbanken och andra internationella finansieringsinstitutioner.

13.

Euronest uppmanar de östliga partnerländerna att samarbeta med EU-medlemsstaterna när det gäller import av energiteknik som finns i EU och att utbyta god praxis för energipolitik och förvaltning. Euronest konstaterar att det finns ett stort behov av kunskapsöverföring och interinstitutionell omvandling och samarbete för att uppnå en större andel grön teknik. Samarbete mellan universitet och forskningscentrum i EU och i de östliga partnerländerna är ett nödvändigt steg för att uppnå gemensamma mål.

14.

Euronest erkänner att EU:s medlemsstater och deras partnerländer bör vara mer inriktade på en större liberalisering av energimarknaden för olika aktörer, och att detta bör åtföljas av en mer samarbetsinriktad marknad som alla kan dra stor nytta av.

15.

Euronest påpekar att energiomställningen måste vara rättvis, inkluderande och kostnadseffektiv och att den bör säkerställa hållbarhet, försörjningstrygghet och energi till överkomliga priser. Euronest konstaterar att de nuvarande låga priserna på fossila bränslen som gynnas av prisreglering och subventioner och inte bär de externa kostnaderna, innebär att ytterligare incitament kommer att behövas för att stimulera investeringar i energibesparande och rena energiprojekt. Euronest pekar på behovet av att reformera energiprissättningen och beskattningen för att inte förnybar energi ska missgynnas gentemot andra energiformer och ge fel prissignaler till de slutliga energikonsumenterna.

16.

Euronest betonar behovet av att stödja konsumenternas egenmakt när det gäller att generera, konsumera, lagra och sälja energi, med tanke på att det kan bidra till att bekämpa energifattigdom. Euronest lyfter fram potentialen för decentraliserad förnybar energiproduktion som kan öka användningen av lokala energikällor, öka den lokala energiförsörjningstryggheten och främja samhällsutveckling och sammanhållning. Euronest betonar vikten av att få bukt med oligarkiska monopol inom energisektorn.

17.

Euronest uppmanar de östliga partnerländerna att på ett lämpligt sätt ta itu med energifattigdom överallt där den fastställs och skydda utsatta energikonsumenter, särskilt i perifera områden. Euronest betonar vikten av att anta en tydlig definition av ”energifattigdom” och ”sårbar energikonsument” för bättre övervakning och beslutsfattande.

18.

Euronest efterlyser ett närmare samarbete inom det östliga partnerskapet om produktion och användning av förnybar vätgas och för gemensamma standarder för vätgas. Det måste säkerställas att import av vätgas inte undergräver minskningen av koldioxidutsläpp.

19.

Euronest uppmanar EU och dess medlemsstater att kritiskt granska samarbetet med Ryssland i olika utrikespolitiska plattformar och gällande projekt som t.ex. Nord Stream 2. Euronest uttrycker oro över byggandet av rörledningen Nord Stream 2, vilket stärker EU:s beroende av gasleveranser från Ryssland, hotar EU:s inre marknad och inte är förenligt med EU:s energipolitik eller dess strategiska intressen. Euronest erkänner Nord Stream 2:s långsiktiga grundläggande politiska, ekonomiska och säkerhetsmässiga risker och uppmanar alla berörda parter, i synnerhet de i medlemsstaterna och Europa, att använda de rättsliga klausuler som är tillgängliga för att stoppa projektet. Euronest upprepar Ukrainas avgörande roll i det europeiska energiförsörjningsnätet och uppmanar till ett förstärkt samarbete med Ukraina som är ett stort transitland.

20.

Euronest påpekar att EU och de östliga partnerländerna måste stå enade för att kunna stå emot missbruk från monopolistiska energileverantörer. Även om sådana leverantörer har råd att avbryta energiförsörjningen för ett land, är det inte hållbart att göra det med hela blocket. Euronest kräver ett stopp för byggandet av Nord Stream 2.

21.

Euronest upprepar sitt stöd för att hjälpa de östliga partnerländerna att minska energiberoendet från Ryssland genom att utveckla sin inhemska energiproduktion samt energieffektiviteten, vilket kommer att påverka deras energibehov och följaktligen deras beroende av externa leverantörer.

22.

Euronest framhåller att de frusna konflikterna på de östliga partnerskapsländernas territorier utgör en stor fara för energitrygghet, demokrati och utveckling. Det krävs ytterligare samarbete för att få ett slut på sådana konflikter i Krim, Transnistrien, Abchazien, Sydossetien och Nagorno-Karabakh.

23.

Euronest efterlyser ett närmare samarbete för att minska växthusgasutsläppen inom transport- och rörlighetssektorn. Förutom att minska koldioxidutsläppen bör man även ägna stor uppmärksamhet åt att minska utsläppen av andra ämnen som har skadliga effekter på både miljön och folkhälsan. Euronest välkomnar offentliggörandet av studien Prospects of LNG markets in Eastern Partner countries. Euronest uppmanar de östliga partnerländerna att utforska möjligheterna till ökad användning av LNG i godstransporter, i stället för diesel. Användningen av LNG bör endast ingå i en övergångslösning mot hållbar grön rörlighet och hållbara gröna transporter som är beroende av förnybara energikällor. Euronest uppmanar kommissionen och de östliga partnerländerna att öka samarbetet för utveckling av ny rörlighetsinfrastruktur, såsom högspänningsladdningsstationer för elfordon.

24.

Euronest välkomnar inrättandet av en arbetsgrupp för gas som leds av Polen och Ukraina under det östra partnerskapets energipanel, som bör fokusera på att främja vätgas och gröna gaser, bygga affärspartnerskap och attrahera investeringar.

25.

Euronest betonar vikten av att främja evidensbaserad energipolitik baserad på omfattande data, samt verkställande av lagstiftning och uppmanar till ytterligare EU-stöd för att stärka de östliga partnerländernas administrativa kapacitet på detta område. Euronest efterlyser mer transparenta och lättillgängliga energirelaterade data från de europeiska partnerländerna. Euronest uppmanar de östliga partnerländerna att stärka och skydda sin cybersäkerhet och sin kritiska energiinfrastruktur.

26.

Euronest påminner om de relevanta östliga partnerländernas åtaganden enligt associeringsavtalen, energigemenskapen och CEPA när det gäller införlivande eller tillnärmning av EU:s energiregler. Ytterligare ekonomiskt stöd bör vara villkorat av att partnerländerna effektivt genomför och verkställer åtaganden, genomför nödvändiga reformer och gör mer ambitiösa åtaganden inom ramen för den europeiska gröna given, i enlighet med principen mer för mer. Euronest erkänner de framsteg som redan gjorts i vissa östliga partnerländer och efterlyser lämpliga åtgärder för att stärka samarbetet och stödet för att stärka drivkraften för reformer.

27.

Euronest uppmärksammar 35-årsdagen för Tjernobylkatastrofen, uttrycker sina djupaste kondoleanser till offrens familjer och sin solidaritet med alla drabbade. Det måste säkerställas att befintliga och nya kärnkraftsanläggningar i de östliga partnerländerna uppfyller de högsta miljö- och kärnkraftssäkerhetsstandarderna enligt de internationella konventionerna. Det måste också säkerställas att osäkra energiprojekt, såsom Astravets kärnkraftverk, inte kommer att ingå i det europeiska elnätet.

28.

Euronest påminner om att energisamarbetet och handeln mellan EU och de östliga partnerländerna innebär fullt samarbete och respekt för internationella och europeiska säkerhetsproduktionsstandarder och att detta samarbete nu äventyras av Belarus vägran att fullt ut följa rekommendationerna från Internationella atomenergiorganet (IAEA) och den europeiska högnivågruppen för kärnsäkerhet och avfallshantering om säkerhetsförbättring av det nyligen startade kärnkraftverket i Astravets. Euronest uppmanar de belarusiska myndigheterna att lösa alla säkerhetsfrågor som rör driften av kraftverket.

29.

Euronest uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, verkställande vice ordförande med ansvar för den europeiska gröna given, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska kommissionens vice ordförande, kommissionsledamoten med ansvar för energifrågor, kommissionsledamoten med ansvar för den europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingarna, Europeiska utrikestjänsten samt till regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater och i länderna i det östliga partnerskapet.

---

(1)  Den 15 november 2020 togs den transadriatiska gasledningen i bruk. Den första gasen har nått Grekland och Bulgarien via sammanlänkningspunkten Nea Mesimvria med DESFA samt Italien via Melendugno-sammanlänkningspunkten med SNAM Rete Gas (SRG). Den södra gaskorridoren består av utvidgningen av södra Kaukasus-rörledningen (SCPX) genom Azerbajdzjan och Georgien – 428 km ny 48-tums rörledning genom Azerbajdzjan, 59 km ny 48-tums rörledning och två nya kompressorstationer i Georgien, transanatoliska gasledningen – 1 340 km 56-tums rörledning, 34 km 36-tums rörledning och 476 km 48-tums rörledning över Turkiet, och transadriatiska gasledningen – 878 km 48-tums rörledning över Grekland, Albanien och Italien.

1

---

| 8.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/26

---

RESOLUTION

om livskvalitet, inbegripet sunda hälso- och sjukvårdssystem och hållbara pensionsreformer i EU och länderna i det östliga partnerskapet

(2021/C 361/04)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet för det östliga partnerskapet som hölls i Bryssel den 24 november 2017, liksom de gemensamma förklaringarna från tidigare toppmöten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet för det östliga partnerskapet som hölls i Bryssel den 24 november 2017, liksom de gemensamma förklaringarna från tidigare toppmöten,

| — | med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 3 april 2012 om att stärka det civila samhället i de östra partnerskapsländerna, om samarbetet mellan regeringarna och det civila samhället samt om reformer som syftar till att öka det civila samhällets inflytande (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 3 april 2012 om att stärka det civila samhället i de östra partnerskapsländerna, om samarbetet mellan regeringarna och det civila samhället samt om reformer som syftar till att öka det civila samhällets inflytande (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om det östliga partnerskapet inför toppmötet i juni 2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om det östliga partnerskapet inför toppmötet i juni 2020 (2),

| — | med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 9 juni 2017, Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020:
  Focusing on key priorities and tangible results (SWD(2017)300), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 9 juni 2017, Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020:
  Focusing on key priorities and tangible results (SWD(2017)300),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och Europeiska utrikestjänsten av den 18 mars 2020 om politiken för det östliga partnerskapet efter 2020 (JOIN(2020)0007) och det åtföljande arbetsdokumentet Reinforcing Resilience – an Eastern Partnership that delivers for all (SWD(2020)56), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och Europeiska utrikestjänsten av den 18 mars 2020 om politiken för det östliga partnerskapet efter 2020 (JOIN(2020)0007) och det åtföljande arbetsdokumentet Reinforcing Resilience – an Eastern Partnership that delivers for all (SWD(2020)56),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 11 maj 2020 om det östliga partnerskapet efter 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 11 maj 2020 om det östliga partnerskapet efter 2020,

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, och särskilt mål 3 för hållbar utveckling om att säkerställa att alla kan leva ett hälsosamt liv och verka för alla människors välbefinnande i alla åldrar och mål 4 för hållbar utveckling om att säkerställa en inkluderande och jämlik utbildning av god kvalitet och främja livslångt lärande för alla, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, och särskilt mål 3 för hållbar utveckling om att säkerställa att alla kan leva ett hälsosamt liv och verka för alla människors välbefinnande i alla åldrar och mål 4 för hållbar utveckling om att säkerställa en inkluderande och jämlik utbildning av god kvalitet och främja livslångt lärande för alla,

| — | med beaktande av kommissionens diskussionsunderlag om den europeiska ekonomin av den 8 oktober 2020, Towards Better Adequacy & Sustainability:
  A Review of Pension Systems & Pension Reforms in Eastern Partnership Countries, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens diskussionsunderlag om den europeiska ekonomin av den 8 oktober 2020, Towards Better Adequacy & Sustainability:
  A Review of Pension Systems & Pension Reforms in Eastern Partnership Countries,

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, i synnerhet princip 15 om åldersinkomst och ålderspension, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, i synnerhet princip 15 om åldersinkomst och ålderspension,

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 19 juni 2020 om det östliga partnerskapet inför toppmötet i juni 2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 19 juni 2020 om det östliga partnerskapet inför toppmötet i juni 2020 (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (4),

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterare António Guterres brådskande vädjan om ett globalt eldupphör i hela världen för att fokusera på att besegra covid-19 den 23 mars 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterare António Guterres brådskande vädjan om ett globalt eldupphör i hela världen för att fokusera på att besegra covid-19 den 23 mars 2020,

| — | med beaktande av associeringsavtalen mellan EU, å ena sidan, och Georgien, Moldavien och Ukraina, å andra sidan, det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Armenien, partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Azerbajdzjan, i synnerhet de kapitel i dessa avtal som handlar om handel och hållbar utveckling och om sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalen mellan EU, å ena sidan, och Georgien, Moldavien och Ukraina, å andra sidan, det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Armenien, partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Azerbajdzjan, i synnerhet de kapitel i dessa avtal som handlar om handel och hållbar utveckling och om sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, och av följande skäl:

| A. | I rådets slutsatser av den 11 maj 2020 om politiken för det östliga partnerskapet efter 2020 betonas att stärkandet av motståndskraften som en övergripande politisk ram kommer att vara ett av de viktigaste målen för det östliga partnerskapet under de kommande åren, bland annat på områdena miljö, hälsa (särskilt inom ramen för den nuvarande covid-19-pandemin) och människors säkerhet. |
| --- | --- |

A.

I rådets slutsatser av den 11 maj 2020 om politiken för det östliga partnerskapet efter 2020 betonas att stärkandet av motståndskraften som en övergripande politisk ram kommer att vara ett av de viktigaste målen för det östliga partnerskapet under de kommande åren, bland annat på områdena miljö, hälsa (särskilt inom ramen för den nuvarande covid-19-pandemin) och människors säkerhet.

| B. | I det gemensamma meddelandet av den 18 mars 2020 om politiken för det östliga partnerskapet efter 2020 läggs särskild vikt vid att stärka motståndskraften och det planeras att utöka åtgärderna inom de områden som är avgörande för människors hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

B.

I det gemensamma meddelandet av den 18 mars 2020 om politiken för det östliga partnerskapet efter 2020 läggs särskild vikt vid att stärka motståndskraften och det planeras att utöka åtgärderna inom de områden som är avgörande för människors hälsa och välbefinnande.

| C. | Att förbättra livskvaliteten är ett sedan länge uttryckligt och underförstått politiskt mål för de nationella regeringarna, samtidigt som det ofta är utmanande och svårt att definiera och mäta detta begrepp på ett lämpligt sätt. |
| --- | --- |

C.

Att förbättra livskvaliteten är ett sedan länge uttryckligt och underförstått politiskt mål för de nationella regeringarna, samtidigt som det ofta är utmanande och svårt att definiera och mäta detta begrepp på ett lämpligt sätt.

| D. | Livskvalitet är ett brett begrepp som omfattar mer än bara ekonomisk tillväxt och materiella levnadsvillkor. Det omfattar en rad indikatorer som återspeglar dess många olika dimensioner, däribland livskvalitet, sysselsättning, hälsostatus, sociala förhållanden, fritid, utbildning och kompetens, balans mellan arbete och privatliv, medborgarengagemang och samhällsstyrning, miljökvalitet, människors säkerhet och samhällsstyrning. |
| --- | --- |

D.

Livskvalitet är ett brett begrepp som omfattar mer än bara ekonomisk tillväxt och materiella levnadsvillkor. Det omfattar en rad indikatorer som återspeglar dess många olika dimensioner, däribland livskvalitet, sysselsättning, hälsostatus, sociala förhållanden, fritid, utbildning och kompetens, balans mellan arbete och privatliv, medborgarengagemang och samhällsstyrning, miljökvalitet, människors säkerhet och samhällsstyrning.

| E. | Associeringsavtalen om det östliga partnerskapet och det övergripande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Armenien innehåller vart och ett kapitel om hälsofrågor, som innehåller bestämmelser om samarbete inom en rad olika områden i syfte att förbättra folkhälsostandarderna och skydda människors hälsa, liksom ett kapitel som rör miljö, som har som mål att uppnå en hög grad av konvergens på lagstiftningsområdet. |
| --- | --- |

E.

Associeringsavtalen om det östliga partnerskapet och det övergripande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Armenien innehåller vart och ett kapitel om hälsofrågor, som innehåller bestämmelser om samarbete inom en rad olika områden i syfte att förbättra folkhälsostandarderna och skydda människors hälsa, liksom ett kapitel som rör miljö, som har som mål att uppnå en hög grad av konvergens på lagstiftningsområdet.

| F. | Det finns betydande skillnader inom och mellan EU:s medlemsstater och länderna i det östliga partnerskapet, vilket återspeglas i socioekonomiska indikatorer och indexet för mänsklig utveckling. Den förväntade livslängden är i egenskap av nyckelindikator så mycket som 7 år lägre än EU-genomsnittet i länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

F.

Det finns betydande skillnader inom och mellan EU:s medlemsstater och länderna i det östliga partnerskapet, vilket återspeglas i socioekonomiska indikatorer och indexet för mänsklig utveckling. Den förväntade livslängden är i egenskap av nyckelindikator så mycket som 7 år lägre än EU-genomsnittet i länderna i det östliga partnerskapet.

| G. | Kombinationen av en stor informell sektor, hög arbetslöshet, låga besparingsnivåer och ett stort beroende av remitteringar i den östliga partnerskapsregionen visar att stora delar av samhället i de östliga partnerländerna är sårbara, och sannolikt kommer att drabbas av ökad fattigdom och ojämlikhet på grund av covid-19-krisen. |
| --- | --- |

G.

Kombinationen av en stor informell sektor, hög arbetslöshet, låga besparingsnivåer och ett stort beroende av remitteringar i den östliga partnerskapsregionen visar att stora delar av samhället i de östliga partnerländerna är sårbara, och sannolikt kommer att drabbas av ökad fattigdom och ojämlikhet på grund av covid-19-krisen.

| H. | Socioekonomiska chocker till följd av pandemin påverkar människors inkomster och fysiska och psykiska välbefinnande negativt, liksom samhällenas sociala integritet som helhet. |
| --- | --- |

H.

Socioekonomiska chocker till följd av pandemin påverkar människors inkomster och fysiska och psykiska välbefinnande negativt, liksom samhällenas sociala integritet som helhet.

| I. | Överkomliga, effektiva, tillgängliga, hållbara och motståndskraftiga folkhälsosystem är avgörande för att förbättra medborgarnas livskvalitet och välbefinnande. |
| --- | --- |

I.

Överkomliga, effektiva, tillgängliga, hållbara och motståndskraftiga folkhälsosystem är avgörande för att förbättra medborgarnas livskvalitet och välbefinnande.

| J. | Hälso- och sjukvårdsutgifterna är, både i absoluta tal och som andel av BNP, betydligt lägre i länderna i det östliga partnerskapet än i EU. |
| --- | --- |

J.

Hälso- och sjukvårdsutgifterna är, både i absoluta tal och som andel av BNP, betydligt lägre i länderna i det östliga partnerskapet än i EU.

| K. | Civilsamhällets organisationer har varit och kommer att fortsätta att vara nödvändiga för att mildra effekterna av pandemin på lång sikt och kommer att behöva stöd för att säkerställa att denna viktiga stödverksamhet kan fortsätta för att mildra de ekonomiska, sociala och hälsomässiga konsekvenserna av covid-19-krisen. |
| --- | --- |

K.

Civilsamhällets organisationer har varit och kommer att fortsätta att vara nödvändiga för att mildra effekterna av pandemin på lång sikt och kommer att behöva stöd för att säkerställa att denna viktiga stödverksamhet kan fortsätta för att mildra de ekonomiska, sociala och hälsomässiga konsekvenserna av covid-19-krisen.

| L. | Covid-19-pandemin har uppmärksammat behovet av att öka beredskaps- och insatskapaciteten i Europa som helhet mot nödsituationer, och i synnerhet allvarliga gränsöverskridande hot mot hälsan. |
| --- | --- |

L.

Covid-19-pandemin har uppmärksammat behovet av att öka beredskaps- och insatskapaciteten i Europa som helhet mot nödsituationer, och i synnerhet allvarliga gränsöverskridande hot mot hälsan.

| M. | Covidkrisen har betonat vikten av att stödja och befästa den gröna, omsorgsrelaterade och digitala omställningen så att ingen lämnas utanför. |
| --- | --- |

M.

Covidkrisen har betonat vikten av att stödja och befästa den gröna, omsorgsrelaterade och digitala omställningen så att ingen lämnas utanför.

| N. | För att bemöta covid-19-krisen har EU mobiliserat ett krisstödspaket på 80 miljoner euro för omedelbara behov och upp till 1 miljard euro för att stödja hälso- och sjukvårdssystemen och den sociala och ekonomiska återhämtningen på kort och medellång sikt i den östliga partnerskapsregionen. |
| --- | --- |

N.

För att bemöta covid-19-krisen har EU mobiliserat ett krisstödspaket på 80 miljoner euro för omedelbara behov och upp till 1 miljard euro för att stödja hälso- och sjukvårdssystemen och den sociala och ekonomiska återhämtningen på kort och medellång sikt i den östliga partnerskapsregionen.

| O. | Program som EU:s solidaritetsinitiativ för folkhälsan i länderna i det östliga partnerskapet ger stöd på kort och medellång sikt för att hantera covid-19-krisens utmaningar och skulle kunna fungera som en språngbräda för ytterligare samarbete. |
| --- | --- |

O.

Program som EU:s solidaritetsinitiativ för folkhälsan i länderna i det östliga partnerskapet ger stöd på kort och medellång sikt för att hantera covid-19-krisens utmaningar och skulle kunna fungera som en språngbräda för ytterligare samarbete.

| P. | Covid-19-krisen har visat vikten av gemensamma EU-åtgärder. Parlamentet har bland annat efterlyst att det bör inrättas en europeisk hälso- och sjukvårdsmekanism för att på ett gemensamt och samordnat sätt förbereda sig inför och bemöta alla typer av hälsorelaterade eller sanitära kriser bättre. |
| --- | --- |

P.

Covid-19-krisen har visat vikten av gemensamma EU-åtgärder. Parlamentet har bland annat efterlyst att det bör inrättas en europeisk hälso- och sjukvårdsmekanism för att på ett gemensamt och samordnat sätt förbereda sig inför och bemöta alla typer av hälsorelaterade eller sanitära kriser bättre.

| Q. | EU har åtagit sig att följa en enad och samordnad strategi för att agera ändamålsenligt och solidariskt i samband med hanteringen av covid-19-krisen, särskilt när det gäller upphandlingen och spridningen av vaccin, medan medlemsstaterna behåller det fulla ansvaret för sin folkhälsopolitik och ansvaret för att organisera och tillhandahålla hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

Q.

EU har åtagit sig att följa en enad och samordnad strategi för att agera ändamålsenligt och solidariskt i samband med hanteringen av covid-19-krisen, särskilt när det gäller upphandlingen och spridningen av vaccin, medan medlemsstaterna behåller det fulla ansvaret för sin folkhälsopolitik och ansvaret för att organisera och tillhandahålla hälso- och sjukvård.

| R. | Äldre kvinnor löper större risk att drabbas av fattigdom, vilket bland annat beror på löne- och pensionsklyftan, könssegrationen på arbetsmarknaden, könsskillnaderna inom omsorgen och könsklyftorna sett till arbetstid. |
| --- | --- |

R.

Äldre kvinnor löper större risk att drabbas av fattigdom, vilket bland annat beror på löne- och pensionsklyftan, könssegrationen på arbetsmarknaden, könsskillnaderna inom omsorgen och könsklyftorna sett till arbetstid.

| S. | Kommissionen och Världshälsoorganisationens (WHO) regionkontor för Europa erkände i sitt gemensamma uttalande av den 4 november 2020 (5) att det behövs ytterligare insatser för att hjälpa länderna i det östliga partnerskapet att förbättra den regionala och lokala hälsosäkerheten, ta itu med ojämlikheter i hälsa, främja hälso- och sjukvårdssystemens motståndskraft och stärka samarbetet mellan WHO:s landskontor och EU:s delegationer, samtidigt som partnerskapet mellan Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) och WHO Europa förbättras för att säkerställa samstämmiga strategiska tillvägagångssätt i hela regionen. |
| --- | --- |

S.

Kommissionen och Världshälsoorganisationens (WHO) regionkontor för Europa erkände i sitt gemensamma uttalande av den 4 november 2020 (5) att det behövs ytterligare insatser för att hjälpa länderna i det östliga partnerskapet att förbättra den regionala och lokala hälsosäkerheten, ta itu med ojämlikheter i hälsa, främja hälso- och sjukvårdssystemens motståndskraft och stärka samarbetet mellan WHO:s landskontor och EU:s delegationer, samtidigt som partnerskapet mellan Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) och WHO Europa förbättras för att säkerställa samstämmiga strategiska tillvägagångssätt i hela regionen.

| T. | Förutsägbara, tillräckliga och hållbara pensionssystem utgör ett viktigt led i tillhandahållandet av god livskvalitet efter pensionen, liksom säkerställande av inkomstsäkerhet, förebyggande av fattigdom och minskad ojämlikhet bland äldre. |
| --- | --- |

T.

Förutsägbara, tillräckliga och hållbara pensionssystem utgör ett viktigt led i tillhandahållandet av god livskvalitet efter pensionen, liksom säkerställande av inkomstsäkerhet, förebyggande av fattigdom och minskad ojämlikhet bland äldre.

| U. | Det är fortfarande medlemsstaterna som ansvarar för förvaltningen av pensionssystemen inom EU. Främjandet av ömsesidigt lärande och utbytet av bästa praxis mellan EU och dess partnerländer har stor potential att förbättra insatserna mot de demografiska utmaningarna och förbättra pensionssystemens tillräcklighet och hållbarhet. |
| --- | --- |

U.

Det är fortfarande medlemsstaterna som ansvarar för förvaltningen av pensionssystemen inom EU. Främjandet av ömsesidigt lärande och utbytet av bästa praxis mellan EU och dess partnerländer har stor potential att förbättra insatserna mot de demografiska utmaningarna och förbättra pensionssystemens tillräcklighet och hållbarhet.

| V. | I samband med en befolkning som åldras allt snabbare, en betydande informell sektor och ett stort antal säsongsarbetare samt den växande ekonomiska krisen blir det allt mer utmanande att uppnå de pensionspolitiska målen i den östliga partnerskapsregionen. |
| --- | --- |

V.

I samband med en befolkning som åldras allt snabbare, en betydande informell sektor och ett stort antal säsongsarbetare samt den växande ekonomiska krisen blir det allt mer utmanande att uppnå de pensionspolitiska målen i den östliga partnerskapsregionen.

| W. | Den europeiska pelaren för sociala rättigheter innehåller ett antal bestämmelser om pensionsrättigheter, däribland arbetstagares och egenföretagares rätt till pension som motsvarar deras avgiftsinbetalningar och som garanterar en tillräcklig inkomst, rätten till lika möjligheter att förvärva pensionsrättigheter för både kvinnor och män och äldres rätt till resurser som garanterar ett värdigt liv. |
| --- | --- |

W.

Den europeiska pelaren för sociala rättigheter innehåller ett antal bestämmelser om pensionsrättigheter, däribland arbetstagares och egenföretagares rätt till pension som motsvarar deras avgiftsinbetalningar och som garanterar en tillräcklig inkomst, rätten till lika möjligheter att förvärva pensionsrättigheter för både kvinnor och män och äldres rätt till resurser som garanterar ett värdigt liv.

| X. | Att investera i vårdekonomin är av yttersta vikt för att säkerställa en anständig tillvaro för alla och skydda alla människor som bor i EU och i det östliga partnerskapet. Äldre personer har drabbats och drabbas fortfarande kraftigt av komplikationer och dödsfall kopplade till olika sjukdomar, däribland covid-19. |
| --- | --- |

X.

Att investera i vårdekonomin är av yttersta vikt för att säkerställa en anständig tillvaro för alla och skydda alla människor som bor i EU och i det östliga partnerskapet. Äldre personer har drabbats och drabbas fortfarande kraftigt av komplikationer och dödsfall kopplade till olika sjukdomar, däribland covid-19.

Livskvalitet

| 1. | Euronest välkomnar EU:s övergripande betoning på motståndskraft i den nuvarande inriktningen för strategin för det östliga partnerskapet och noterar att ett ökat samarbete på området miljö, klimatförändringar, socialpolitik, jämställdhet, arbetstagares rättigheter och socialt skydd, särskilt anständigt arbete, folkhälsa och utbildning skulle bidra till påtagliga långsiktiga fördelar för livskvaliteten i EU och dess östra grannskap. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Euronest noterar att de flesta mål och befintliga program inom ramen för det östliga partnerskapet bidrar till att förbättra livskvaliteten indirekt, men att synligheten för deras direkta mervärde till största delen är mycket begränsad för medborgarna, och efterlyser därför en bättre samordning av den ekonomiska och sociala politikensamt deras samstämmighet med den ekologiska omvandlingen av ekonomin i linje med de begränsningsåtaganden som gjorts inom ramen för Parisprotokollet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euronest betonar att anständiga bostäder och tillgång till socialt skydd är en allvarlig gemensam utmaning för EU-medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet och att de därför bör stå i centrum för gemensamma ansträngningar och samarbete. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euronest uppmanar alla berörda parter att förverkliga den fulla potentialen hos de befintliga bestämmelserna i bilaterala avtal mellan EU och länderna i det östliga partnerskapet samt den multilaterala plattformen för det östliga partnerskapet, med hjälp av innovativ politik för att generera och mäta påtagliga förbättringar av livskvaliteten, samtidigt som man ökar synligheten för sådana konkreta åtgärder och resultat. |
| --- | --- |

4.

Sunda hälso- och sjukvårdssystem

| 5. | Euronest uppmanar alla berörda parter att dra lärdom av covid-19-pandemin och förstärka det behovsbaserade samarbetet mellan EU och länderna i det östliga partnerskapet, med deltagande av relevanta internationella organisationer, det civila samhället och lokala hälso- och sjukvårdsinrättningar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Euronest påminner om den avgörande betydelsen av tillgänglig, överkomlig och högkvalitativ hälso- och sjukvård för alla. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Euronest anser att de offentliga hälso- och sjukvårdssystemen i första hand bör inriktas på mottagarna snarare än på kostnaderna, och att de bör vara tillräckligt väl finansierade för att ge resultat och fungera som de ska. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Euronest uppmanar kommissionen och regeringarna i det östliga partnerskapet att i sina program ta itu med de behov som har tydliggjorts under den nuvarande krisen, i synnerhet för att säkerställa socialt skydd och trygga sysselsättningen, tillgång till motståndskraftiga offentliga hälso- och sjukvårdstjänster samt tillgång till utbildning, inbegripet onlineutbildning, livsmedelssäkerhet och materiellt stöd till de som har det sämst ställt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Euronest understryker behovet av att säkerställa allmän tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster och till medicinsk infrastruktur såsom sjukhus, vårdinrättningar, läkemedel, tester och vaccin i covid-19 tider och att bevara och stärka den offentliga hälso- och sjukvården och avsevärt öka finansieringen till denna. Euronest betonar behovet av att öka de gemensamma insatserna inom WTO för att bemöta den globala dimensionen i syfte att övervinna covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Euronest uppmanar EU och regeringarna i det östliga partnerskapet att ta itu med ojämlikheter i tillgången till hälso- och sjukvårdstjänster genom att fokusera på att stärka hälso- och sjukvårdstjänsterna och kapaciteten på lokal och regional nivå inom ramen för planeringen av nästa program för det östliga partnerskapet efter 2020 och inom programplaneringen för EU:s bilaterala stöd. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Euronest uppmanar med kraft EU:s medlemsstater och länderna i det östliga partnerskapet att respektera rätten till hälsa genom att upprätthålla en allmän och lika tillgång till vård och omsorg, utan diskriminering på grund av ålder, ras, etnicitet, språk eller socialgrupp eller sexuell läggning, könsuttryck, könsidentitet eller könsegenskaper, eller av något annat skäl. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Euronest insisterar på att tillgången till hälso- och sjukvård för minoriteter bör stärkas under den nuvarande pandemin och betonar att de inte bör vara inriktade på restriktiva pandemiåtgärder utan någon särskild motivering av behovet av sådana särskilda åtgärder för att undvika diskriminering. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Euronest konstaterar att behandlings- och vårdalternativ för kroniska sjukdomar, såsom cancer, inte bör påverkas negativt av och säkras trots covid-19-pandemin och dess inverkan på hälso- och sjukvårdssystemen och de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Euronest konstaterar att livskvaliteten i länderna i det östliga partnerskapet inte bara är lägre än i EU-länderna, utan att många människor, särskilt de som bor på landsbygden, har svårt att uppnå grundläggande sociala normer på grund av undermålig infrastruktur och sanitär infrastruktur, eller brist på eller avlägset belägna medicinska och pedagogiska tjänster. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Euronest uppmuntrar regelbundet och strukturerat informations- och personalutbyte för att förbättra hälso- och sjukvårdssystemens motståndskraft och minska trycket på kritisk hälso- och sjukvårdsinfrastruktur och personal samt för att främja ömsesidigt lärande om bästa praxis, institutionell beredskap och förvaltning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Euronest uppmanar EU att överväga bilaterala och regionala program för tekniskt bistånd för hälso- och sjukvårdsreformer i det östliga partnerskapet i syfte att förbättra den rättsliga ramen och den ekonomiska förvaltningen av nationella hälso- och sjukvårdssystem, uppnå bättre tillgång till offentliga hälso- och sjukvårdstjänster och höja den övergripande kvaliteten på vården samt att genomföra riktade eller sektoriella hälso- och sjukvårdsprogram som innebär konkreta långsiktiga fördelar för medborgarna och deras livskvalitet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Euronest noterar att mödradödligheten i länderna i det östliga partnerskapet är några gånger högre än i EU och uppmanar med kraft berörda parter att ta itu med denna fråga genom nödvändiga hälsovårdsreformer. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Euronest noterar med oro de potentiella negativa effekterna, inbegripet betydande samhällskostnader, av låga löner och kompetensflykt inom hälso- och sjukvårdssektorn, något som förvärras i kristider, särskilt under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Euronest välkomnar den gemensamma förklaringen från kommissionen och Världshälsoorganisationens (WHO) regionkontor i Europa av den 4 november 2020 där man uttrycker behovet av gemensamma insatser för att förbättra människors hälsa i hela Europa och aktivt stödja länder när det gäller att uppnå en så hög nivå som möjligt på hälso- och sjukvårdsskyddet. Euronest stöder till fullo ytterligare utbyte av information om bästa praxis, samråd och regelbundna strukturerade dialoger i syfte att överväga gemensamma åtgärder och initiativ, och kräver att det ska utvecklas mer konkreta planer som innehåller projektbeskrivningar. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Euronest noterar med oro att enligt prognoserna kommer de covid-19-vaccin som tillhandahålls inom ramen för Covax-systemet i genomsnitt endast att nå omkring 20 procent av befolkningen i det östliga partnerskapet. Euronest uppmuntrar ytterligare samarbete mellan EU och länderna i det östliga partnerskapet i detta avseende, och upprepar att det är särskilt viktigt att covid-19-vaccin utan dröjsmål görs tillgängliga på grundval av tydliga och transparenta kriterier i hela Europa, även i länderna inom det östliga partnerskapet, för att öka vaccinationstakten. Euronest välkomnar i detta sammanhang inrättandet av en gemensam EU-mekanism för vaccindelning. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Euronest betonar att covid-19-pandemin inte kan hanteras på rätt sätt utan en snabb och effektiv överföring av tillräckliga mängder vaccin till länderna i det östliga partnerskapet. Om detta inte sker kommer viruset att spridas över EU eftersom stora grupper av människor arbetar i många EU-länder. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Euronest påminner om behovet av att utbyta jämförbara nationella uppgifter om hälsoproblem, utbrott av smittsamma sjukdomar och pandemier samt av ett fungerande system för ömsesidigt erkännande av vaccinationer. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Euronest erkänner behovet av att bygga vidare på exemplet från den första ministerkonferensen i det östliga partnerskapet om tuberkulos och multiresistent tuberkulos (2015), som sammanförde ministrar och tjänstemän på hög nivå från nationella regeringar och internationella och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Euronest påminner om den outnyttjade potentialen hos ramen för det östliga partnerskapet för att hantera gränsöverskridande aspekter av hälso- och sjukvårdssamarbete, utbytesprogram och katastrofhjälp med deltagande av medicinsk personal från EU och länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Euronest framhåller det arbete som utförs av civilsamhällets organisationer under covid-19-pandemin, som ger stöd till utsatta grupper liksom till hälso- och sjukvårdspersonal och läkare. Euronest betonar behovet av att stärka motståndskraft hos samhällena i det östliga partnerskapet efter pandemin, med särskilt fokus på utsatta grupper och det växande antalet människor som drabbas på ett socialt plan av krisen, och efterlyser mer stöd till lokala civilsamhällesorganisationer i länderna i det östliga partnerskapet så att de kan utnyttja sin potential att mildra effekterna av pandemin och förbättra befolkningars hälsa och socioekonomiska välbefinnande, särskilt de mest utsatta grupperna och de som är oproportionerligt drabbade. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Euronest framhåller viljan hos EU och länderna i det östliga partnerskapet att bygga åldersanpassade samhällen, där offentliga tjänster av hög kvalitet säkerställer solidaritet mellan generationerna. |
| --- | --- |

26.

Hållbara pensionsreformer

| 27. | Euronest noterar skillnaderna mellan pensionssystemen och de relevanta lagstiftningsramarna i EU och länderna i det östliga partnerskapet. Euronest noterar dock den outnyttjade potentialen i ramen för det östliga partnerskapet, som kan användas för att hjälpa partnerländerna att uppnå stabilare välfärdssystem, inklusive mer skyddande pensionssystem, med solidaritet och värdighet som kärnvärden. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Euronest understryker att alla medborgare i EU och i länderna i det östliga partnerskapet ska garanteras en minimipension som återspeglar de nationella inkomstnivåerna. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Euronest rekommenderar ett ökat samarbete på området förvaltning av offentliga finanser, inbegripet förvaltning av pensionssystem, särskilt genom utbildning av personalen vid pensionsmyndigheter och stöd till befintliga program för tekniskt bistånd, såsom de som drivs av Världsbanken. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Euronest uppmuntrar regeringarna att röra sig mot mer hållbara och tillräckliga pensionssystem genom att bredda avgiftsbasen genom ökad formaliserad sysselsättning. Euronest uppmanar eftertryckligen länderna att överväga en lämplig laglig pensionsålder med målet att införa långsiktiga reformer som är anpassade efter deras enskilda ekonomiska förhållanden. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Euronest beklagar den befintliga pensionsklyftan mellan män och kvinnor och uppmanar EU:s medlemsstater och länderna i det östliga partnerskapet att lägga fram konkreta åtgärder för att hantera den, bland annat genom att bekämpa löneklyftan mellan män och kvinnor och öka kvinnors sysselsättningsgrad genom åtgärder för att skapa balans mellan arbete och privatliv och bekämpa osäkra anställningar och informellt arbete, samt säkerställa en minimiinkomst för alla. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Euronest noterar att det finns en nära koppling mellan pensionsåldern och pensionstagarens slutliga pensionsbelopp. Euronest noterar att pensionerna är relativt låga jämfört med levnadskostnaderna. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Euronest påminner om den viktiga roll som spelas av åtföljande strukturreformer och institutionella reformer, till exempel för att förbättra arbetsmarknadsregleringen och öka den formella sysselsättningen, eller för att bygga upp en välfungerande skatteförvaltning och ett lämpligt regelverk för finanssektorn. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Euronest är medvetet om att det är svårt att uppnå en balans mellan den tid som läggs på arbete och den tid som tillbringas som pensionär med tanke på att den förväntade livslängden förväntas öka ännu mer, och att samtidigt göra de statligt förvaltade pensionssystemen mer rättvisa, bland annat genom en ytterligare förstärkning av kopplingen mellan förmåner och avgifter. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Euronest efterlyser ytterligare tekniskt stöd från EU och dess medlemsstater för bedömning och testning av obligatoriska kompletterande (pelare II) och helt frivilliga (pelare III) pensionssystem för att komplettera de statliga pensionerna i länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  EUT C 153, 30.5.2012, s. 16.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0167.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2020)0167.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2020)0054.

(5)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/international_cooperation/docs/2020_who_euro_cooperation_en.pdf

---