# Euroopa Liidu C 369/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 369 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik14. september 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 369

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik14. september 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 369/01 | Euro vahetuskurss — 13. september 2021 | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2021/C 369/01

Euro vahetuskurss — 13. september 2021

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 369/02 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 2 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2021/C 369/02

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

2

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| | Teate (avaliku konkursi korraldamise kohta) parandus ( ELT C 363, 9.9.2021 ) | 13 |

Parandused

Teate (avaliku konkursi korraldamise kohta) parandus ( ELT C 363, 9.9.2021 )

( ELT C 363, 9.9.2021 )

13

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 14.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/1

---

Euro vahetuskurss (1)

13. september 2021

(2021/C 369/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1780 |
| JPY | Jaapani jeen | 129,62 |
| DKK | Taani kroon | 7,4362 |
| GBP | Inglise nael | 0,85120 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,1853 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0873 |
| ISK | Islandi kroon | 151,40 |
| NOK | Norra kroon | 10,1885 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,348 |
| HUF | Ungari forint | 349,58 |
| PLN | Poola zlott | 4,5518 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9453 |
| TRY | Türgi liir | 9,9468 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6015 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4931 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,1641 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6575 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5821 |
| KRW | Korea vonn | 1 383,74 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,7103 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6059 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4775 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 787,94 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8893 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,819 |
| RUB | Vene rubla | 85,8875 |
| THB | Tai baat | 38,762 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,1563 |
| MXN | Mehhiko peeso | 23,4010 |
| INR | India ruupia | 86,8440 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1780

JPY

Jaapani jeen

129,62

DKK

Taani kroon

7,4362

GBP

Inglise nael

0,85120

SEK

Rootsi kroon

10,1853

CHF

Šveitsi frank

1,0873

ISK

Islandi kroon

151,40

NOK

Norra kroon

10,1885

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,348

HUF

Ungari forint

349,58

PLN

Poola zlott

4,5518

RON

Rumeenia leu

4,9453

TRY

Türgi liir

9,9468

AUD

Austraalia dollar

1,6015

CAD

Kanada dollar

1,4931

HKD

Hongkongi dollar

9,1641

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6575

SGD

Singapuri dollar

1,5821

KRW

Korea vonn

1 383,74

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,7103

CNY

Hiina jüaan

7,6059

HRK

Horvaatia kuna

7,4775

IDR

Indoneesia ruupia

16 787,94

MYR

Malaisia ringit

4,8893

PHP

Filipiini peeso

58,819

RUB

Vene rubla

85,8875

THB

Tai baat

38,762

BRL

Brasiilia reaal

6,1563

MXN

Mehhiko peeso

23,4010

INR

India ruupia

86,8440

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 14.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/2

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 369/02)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1).

TEADE STANDARDMUUDATUSE KOHTA, MILLEGA MUUDETAKSE KOONDDOKUMENTI

„Cava“

PDO-ES-A0735-AM10

Teate esitamise kuupäev: 25. juuni 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Lisatakse nõuded kategooria Guarda Superior viinamarjaistandustele

KIRJELDUS

Kvaliteetvahuveinide „CAVA“ de GUARDA SUPERIOR (Reserva, Gran Reserva või Paraje Calificado) valmistamise tingimusena kehtestatakse nõue, et veiniistandusel peab olema mahepõllunduse sertifikaat, sätestades selle tõhusa kohaldamise viieaastaseks üleminekuperioodiks, ning et viinamarjaistandus oleks vähemalt kümneaastane.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 3.a. Muudatus mõjutab koonddokumendi punkti 5 alapunkti a.

Tegemist on standardmuudatusega, sest seda ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Päritolunimetusega „Cava“ hõlmatud piirkonnale eriomane kliima, kui võtta arvesse selliseid tegureid nagu sademed, keskmine temperatuur ja päikesepaiste, võimaldab viinapuu kasvatamisel järgida mahepõllunduse suuniseid, soodustades keskkonna elurikkust. Pealegi nõuab tarbija aina enam kestlikult ja keskkonnasäästlikult toodetud mahetooteid.

Neid aspekte arvesse võttes annab asjaolu, et kõik kvaliteetsegmendi tooted pärinevad eranditult mahepõllumajanduslikena liigitatud viinamarjaistandustest, päritolunimetusega „Cava“ vahuveinidele erijoone, mis eristab neid muudest üle maailma konkurentsi pakkuvatest vahuveinidest, millest vaevalt saavad mahetooted ja seda peamiselt neile vastavale geograafilisele piirkonnale omaste kliimatingimuste tõttu.

Nähakse ette viieaastane üleminekuperiood, et hõlbustada kõigi nende ettevõtjate kohanemist, kes seda proportsionaalsust, väiksemaid kulusid ja võrdsust arvesse võttes kaaluvad.

Pealegi on kümneaastasel viinamarjaistandusel juba piisavalt väljaarenenud juurestik, mis tähendab, et viinapuu peab paremini vastu meie kliimale iseloomulikele sademete hulga kõikumistele. Leitakse, et kümne aastaga on viinamarjaistandus saavutanud juba korrapärase toodangu ning nii viinamarjakasvataja kui ka veinikelder on saanud mitme aasta vältel jälgida viinamarjade kvaliteeti ja potentsiaali, otsustamaks, kas need sobivad pika laagerdumisajaga kvaliteetvahuveinide „Cava“ valmistamiseks.

2.   Pikendatakse kvaliteetvahuveini Cava Reserva minimaalset laagerdumisaega

KIRJELDUS

Kvaliteetvahuveini „CAVA“ RESERVA minimaalset laagerdumisaega pikendatakse 15 kuult 18 kuule.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 3.b.3. Muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, sest seda ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Selle eesmärk on lasta kvaliteetvahuveinil „Cava“ Reserva kauem laagerduda ja anda veinile parem kvaliteet, et muuta see ühtlasi nimetusega GUARDA tähistatud segmendi vahuveinidega võrreldes omapärasemaks.

3.   Väiksemate geograafiliste üksustena nähakse ette piirkonnad ja alapiirkonnad ning piiritletakse nimetusega Paraje Calificado (kinnitatud asukoht) tähistatud maatükid

KIRJELDUS

Päritolunimetusega hõlmatud geograafilise piirkonna määratluses nähakse ette väiksemate geograafiliste üksustena: PIIRKONNAD, ALAPIIRKONNAD ja KINNITATUD ASUKOHAD (PARAJES CALIFICADOS). Viimaseid vaadeldi juba tootespetsifikaadis, kuid nüüd lisatakse nimekiri juba tunnustatud asukohtadest koos nende täpse piiritlusega.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 4. Muudatus mõjutab koonddokumendi punkti 6.

Tegemist on standardmuudatusega, sest seda ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Ühe tegurina võimaldab veini väärtust paremini ja hõlpsamini tunnustada just selle päritolu. Sel põhjusel peetakse vajalikuks jaotada päritolunimetusega hõlmatud territoorium piirkondadeks, et tarbija ja turg saaksid tarbitava kvaliteetvahuveini „CAVA“ päritolu hõlpsamini kindlaks teha.

Seetõttu pakutakse piirkondadeks jaotamist omaduste ja väärtuse tunnusena neile veinikeldritele, kes seda kaaluvad, ning sellisel juhul on selle mainimine märgistusel vabatahtlik.

Piirkondadeks jaotamist pakutakse välja kolmel tasandil. Kõigepealt piirkondadeks jagamine geograafiliste tunnusjoonte ja ilmastikutingimuste järgi, mis on tingitud päritolunimetuse enda paiknemisest ning mille tulemusel piiritletakse kolm piirkonda. Teiseks jaotatakse piirkonnad ilmastikutingimuste, pinnavormide, ajalooliste ja inimtegurite eriomaste joonte järgi alapiirkondadeks. Kolmandaks piiritletakse alad nimetusega Paraje Calificado (kinnitatud asukoht), mis määratakse kindlaks selle moodustavate maatükkide järgi, sealjuures tuleb arvesse võtta pinnaseomadusi, ilmastikutingimusi ja viljeluse enda eripära, mis asjaomast piirkonda ümbritsevatest eristavad.

4.   Kehtestatakse piirang kvaliteetvahuveini Cava de Guarda Superior viinamarjaistanduste suurimale saagikusele

KIRJELDUS

Kvaliteetvahuveini „CAVA“ de GUARDA SUPERIOR (Reserva, Gran Reserva või Paraje Calificado) valmistamise tingimusena kehtestatakse nõue, et veiniistanduse suurim saagikus peab olema kuni 10 000 kilogrammi hektari kohta.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 5. Muudatus mõjutab koonddokumendi punkti 5 alapunkti b.

Tegemist on standardmuudatusega, sest seda ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Tegemist on selgelt kvalitatiivse meetmega, mille eesmärk on tagada selline viinamarjaistanduste hooldamine ja haldamine, mis annab saagiks kvaliteetsemaid suurema suhkrusisaldusega viinamarju. Väiksema tootmismahu puhul saadakse viinamarju, millest valmistatud veinid on tasakaalustatumad, suurema eeldatava happesuse ja suurema tõenäolise alkoholisisaldusega, samuti suurema suhkrusisaldusega. Need on väga sobilikud omadused pikalt laagerduvate veinide puhul. Maaharimistöid ja viljelustavasid tuleb kohandada väiksemale toodangule, et saadud veinid oleksid tasakaalustatumad, vähendades taimede stressi.

5.   Luuakse nimetusega Guarda Superior veiniistanduste register

KIRJELDUS

Luuakse eraldi register veiniistanduste jaoks, millest saadavad viinamarjad sobivad kvaliteetvahuveini „CAVA“ DE GUARDA SUPERIOR (Reserva, Gran Reserva või Paraje Cualificado) valmistamiseks, ning kehtestatakse registrisse kandmise tingimused ja tingimuste täitmata jätmise tagajärjed.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkte 3.a ja 8.b.i. Muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, sest seda ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Selleks et oleks võimalik kindlaks teha viinamarjaistandused, mis vastavad kvaliteetvahuveini „CAVA“ de GUARDA SUPERIOR tootmisele kehtestatud nõuetele, ning hõlbustada toodete sertifitseerimise kontrolli. Samuti püütakse ergutada spetsialiseeruma alates viinamarjakasvatusest ehk algusest peale ning pühenduma nimetusele GUARDA SUPERIOR vastavate viinamarjaistanduste ja sellega seotud kvalitatiivsete elementide viljelemisele. Seejuures teenivad kärpimis-, väetamis-, maaharimis-, saagikoristustööd ja muud viljelustavad eesmärki saada kvaliteetseid viinamarju, mis sobivad vahuveini „Cava“ valmistamiseks, ning keskendutakse nendele aspektidele, mida nõuavad veinikeldrid pikaks laagerdumiseks sobivate baasveinide saamiseks, samuti happesuse, alkoholisisalduse ja muude kaitstud päritolunimetust „CAVA“ reguleerivates spetsifikaatides nõutud omaduste saavutamiseks.

Niimoodi püütakse luua tihedam seos viinamarjaistanduse, viinamarjakasvataja, veinispetsialisti, veinikeldri ja saadava toote vahel.

6.   Kehtestatakse kohustus kategooria Guarda Superior viinamarjade ja veinide eraldi käitlemise kohta

KIRJELDUS

Kvaliteetvahuveinide „CAVA“ de GUARDA SUPERIOR (Reserva, Gran Reserva või Paraje Calificado) valmistamisele on kehtestatud nõue, et päritolunimetusega toote valmistamise jälgitavusprotsessi käigus tuleb nimetusega GUARDA SUPERIOR tähistatud viinamarjaistandusest pärit viinamarjad veinikeldris ülejäänud viinamarjadest eraldi maha laadida, et saaks kasutada eelmainitud nimetust GUARDA SUPERIOR ning nimetusi Reserva, Gran Reserva või Paraje Calificado.

Samuti on kehtestatud nõue, et kvaliteetvahuveini „CAVA“ de GUARDA SUPERIOR valmistamiseks kasutatav baasvein oleks valmistatud, kvalifitseeritud ja turustatud veinikeldris eraldi muudest baasveinidest, mida kasutatakse kvaliteetvahuveini „CAVA“ valmistamiseks, et saaks kasutada eelmainitud nimetust GUARDA SUPERIOR ning nimetusi Reserva, Gran Reserva või Paraje Calificado.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 8.b.iii. Muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, sest seda ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Viinamarjaistandustele kehtestatud tingimused – eriregistrisse kandmine, mahepõllundus, vanus vähemalt kümme aastat ja saagikuse vähendamine – on tegurid, mis peavad andma kvaliteetvahuveini „CAVA“ de GUARDA SUPERIOR kvaliteedile iseloomulikud erijooned.

Seetõttu on vaja, et kõnealustelt maatükkidelt saadud viinamarjad kogutaks eraldi nende maatükkide marjadest, mis neile nõuetele ei vasta. Sel põhjusel ei ole lubatud nimetusega GUARDA SUPERIOR tähistatud maatükkidelt saadud viinamarju segada muude maatükkide marjadega ning seepärast toimub ka saagi mahalaadimine veinikeldris eraldi, eri vastuvõtupunkrites, et oleks tagatud viinamarjade eraldi käitlemine ja jälgitavus.

Kuna mahalaadimine veinikeldris toimub eraldi ja eri vastuvõtupunkrites, peab eraldi toimuma ka kogu baasveini valmistamine, kvalifitseerimine ja turustamine, et oleks tagatud jälgitavus alates veiniistandusest kuni lõpliku kvaliteetvahuveini „Cava“ baasveini saamiseni. Kategooria GUARDA SUPERIOR veine ei ole lubatud segada kategooria GUARDA veinidega. Kui segunemine peaks siiski toimuma, tähistatakse tulemus nimetusega GUARDA.

7.   Lisatakse eriomane tirage’i kork kvaliteetvahuveinide „Cava“ de Guarda Superior jaoks

KIRJELDUS

Kehtestatakse kohustus, et tirage’i kork pudelitele, mis soovitakse tähistada nimetusega GUARDA SUPERIOR ning Reserva, Gran Reserva või Paraje Calificado, oleks tuvastatav.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 8.b.iii. Muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, sest seda ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Selleks et hõlbustada jälgitavust ja tagada laagerdumise kontroll, peab olema võimalik eristada kvaliteetvahuveini „CAVA“ kategooria GUARDA SUPERIOR laagerdumisel pudelite partiisid kategooria GUARDA pudelitest. Seetõttu tuleb kategooria GUARDA SUPERIOR baasveinidest valmistatud vahuveinide pudelite kroonkorgile märkida eritähis.

Selline tähis võimaldab kontrollitalitusel jälgida partiisid valmistamise ajal ning kontrollida pudelite laoseisu ja laagerdumist füüsilise loendamise ja ettevõtjale kohustuslike deklaratsioonide hindamise abil.

8.   Piirangu kehtestamine tirage’i kuupäevale kvaliteetvahuveini „Cava“ de Guarda Superior puhul

KIRJELDUS

Veinidele, millele on õigus lisada märge GUARDA SUPERIOR (Reserva, Gran Reserva või Paraje Calificado), tuleb tirage’i segu lisada pärast vastavale saagikoristusele järgneva aasta 1. jaanuari.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 8.b.iv. Muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, sest seda ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Kvaliteetsegmendi (GUARDA SUPERIOR) baasveinid püütakse valmistada nii, et need oleksid väljendusrikkamad, tehes seda piiranguteta, millega võiksid veinikeldris kaasneda kvaliteeti kahjustavad tegevused või veinivalmistustavad.

9.   Nimetusega „Cava“ de Paraje Calificado tähistatud vahuveinide saagikoristusaasta märkimise kohustuse ning pudelite horisontaalasendis või ümberpööratud asendis transportimise piirangu asukoha muutmine

KIRJELDUS

Kohustus, et kinnitatud asukoha kvaliteetvahuveinide „Cava“ de Paraje Calificado puhul oleks märgitud saagikoristusaasta, viiakse punktist 8.b.iv punkti 8.b.vii, mis on sellele sobilikum, kuna selles käsitletakse märgistamist.

Ühtlasi lisatakse puntki 8.b.x alla keeld, et kvaliteetvahuveinide „Cava“ de Paraje Calificado ja Gran Reserva pudeleid ei tohi turustada ümberpööratud või horisontaalasendis, kuna selles punktis käsitletakse toodete transporti.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkte 8.b.iv, 8.b.vii ja 8.b.x. Muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, sest seda ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Tootespetsifikaadi tekst on suurema selguse ja järjekindluse huvides ümber korraldatud ja paremini sõnastatud.

10.   Lisatakse väiksemate geograafiliste üksuste (piirkond, alapiirkond, kinnitatud asukoht) märgistusel kasutamse tingimused

KIRJELDUS

Näidatakse, kuidas ja millisel alusel saab väiksemaid geograafilisi üksusi kvaliteetvahuveini „Cava“ esitlemisel kasutada.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 8.b.vi, muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, sest seda ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Lisades tootespetsifikaadi muudatusega piirkonnad ja alapiirkonnad kui väiksemad geograafilised üksused, tekib vajadus reguleerida, kuidas asjaomaseid nimesid vahuveini esitlemisel kasutada.

11.   Kvaliteetvahuveini „Cava“ Reserva puhul lisatakse kohustus märkida saagikoristusaasta

KIRJELDUS

Saagiskoristusaasta märgistusele lisamise kohustust laiendatakse nendele kvaliteetvahuveinidele, mis on tähistatud nimetusega Reserva, nii nagu see oli kohustuslik vahuveinide „Cava“ Gran Reserva ja „Cava“ de Paraje puhul.

Muudetud on tootespetsifikaadi puntki 8.b.vii. Muudatus mõjutab koonddokumendi punkti 9.

Tegemist on standardmuudatusega, sest seda ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Leitakse, et saagikoristusaasta tuleb lisada peale nimetusega Gran Reserva ja Paraje Calificado tähistatud vahuveinide ka vahuveinidele nimetusega Reserva. Nii tuleb kõigi kategooria GUARDA SUPERIOR toodete puhul märkida saagikoristusaasta. Sellega püütakse väärtustada kategooria GUARDA SUPERIOR tooteid, tõstes esile eri saagikoristusaastaid, nii nagu tehakse muude päritolunimetustega ja ka päritolunimetusega „CAVA“ suurepäraste veinide puhul.

12.   Tootekategooriate loomine: Guarda ja Guarda Superior

KIRJELDUS

Kategooriateks jagamine tähendab suurte tootkategooriate eristamist eriomase kvaliteedimärgiga „CAVA“ toodete hulgas.

Esiteks tähistatakse nimetusega GUARDA kvaliteetvahuveinide „CAVA“ praeguste tootmisomadustega kategooria ja teiseks luuakse uus kategooria nimetusega GUARDA SUPERIOR, mis hõlmab kvaliteetvahuveine „CAVA“ RESERVA, „CAVA“ GRAN RESERVA ja „CAVA“ DE PARAJE CALIFICADO.

Muudetud on tootespetsifikaadi puntki 8.b.vii. Muudatus mõjutab koonddokumendi punkti 9.

Tegemist on standardmuudatusega, sest seda ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Kaitstud päritolunimetusega „CAVA“ tootespetsifikatsiooniga hõlmatud eri liiki tooted ja tootevalikud eristatakse selgemalt, et tarbija saaks paremini tuvastada neist toodetest igaühele omased kvaliteedielemendid. Esitatud ettepanekuga kehtestatakse igale sellist liiki tootele uued kvalitatiivsed eeskirjad, aga reguleeritakse ka märgistust, et parandada iga kategooria identifitseerivaid ja eristavaid elemente.

13.   Lisatakse uued märgised

KIRJELDUS

Nähakse ette kategooriate GUARDA ja GUARDA SUPERIOR nimetuse märkimine, samuti päritolu või väiksema geograafilise üksuse esitamine märgisel. Kohustus näidata märgistusel ära väiksemad geograafilised üksused ning nimetused Guarda ja Guarda Superior toob kaasa ka kohustuse kasutada asjaomast märgist.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 8.b.viii. Muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, sest seda ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

PÕHJENDUS

On tekkinud vajadus kehtestada nummerdatud kontrollmärgise uus kujundus, et vajaduse korral oleks eri kategooriate – GUARDA ja GUARDA SUPERIOR – erinevus ja ka väiksema geograafilise üksuse nimetamine tarbija jaoks selgem. Sellega püütakse muuta teavet tarbija jaoks selgemaks ja seda alati garantiimärgisega kaitstud päritolunimetusega „Cava“.

14.   Lisatakse nimetus „elaborador integral“ („algusest lõpuni tootja“)

KIRJELDUS

Kehtestatakse uus erinimetus teatavat liiki veinikeldri jaoks selle terviklikust tootmismudelist tulenevalt, mille puhul toimub marjade pressimine ja veinitoodete valmistamine täies ulatuses vastaval kinnistul, veinikeldris kohapeal.

Tootespetsifikaati on lisatud punkt 8.b.ix märke „Elaborador Integral“ kohta. Muudatus mõjutab koonddokumendi punkti 9.

Tegemist on standardmuudatusega, sest seda ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Luuakse veinikeldrile omistatav erimärgistus, mis on osa pudeli märgistusest ja tänu millele tunneb tarbija ära veinikeldrid, mis valmistavad kogu oma toodangu baasveini kohapeal. Sellega püütakse tarbijale pakkuda võimalust tooteid eristada mitte tooteliigi, vaid veinikeldri liigi ja selle tootmismudeli järgi, mida teatud tarbimisvaldkondades käsitatakse käsitöönduslikuma valmistusviisina, ning siduda toote teatud kindla territooriumiga, mis mõlemad viitavad paremale kvaliteedile. See võimaldab ka anda sellist liiki veinitootjale kindlust ja tunnustust päritolunimetuse sees.

15.   Täpsustus kohustuslike deklaratsioonide kohta

DEKLARATSIOONID

Lisatakse päritolunimetusega seotud sise-eeskirjad, mille alusel on registreeritud ettevõtjal kohustus esitada kontrolliasutusele deklaratsioonid.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 8.b.xi. Muudatus ei puuduta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, sest seda ei saa liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Tugevdada ettevõtjate seotust päritolunimetuse sise-eeskirjadega ja nende ranget järgimist, et tagada parem tootmiskeskkonna kontroll päritolunimetusega kaitstud toote puhul.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimi (nimed)

Cava

2.   Geograafilise tähise tüüp:

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

Kvaliteetvahuvein

Lühike tekstiline kirjeldus

Valge või roosa „CAVA“ Selge ja sädelev vein, millest eraldub pidevalt peenikeste mullidena süsinikdioksiidi. Valge „Cava“ värvus ulatub kahvatukollasest õlgkollaseni, roosa „Cava“ värvus võib olla erineva intensiivsusega, kuid lubatud ei ole violetjad värvusenüansid; veini iseloomustavad lõhna- ja maitsenüansid on puuviljalised, kergelt happelised, värsked ja tasakaalustatud, lõhnas on tunda kergeid pärminüansse.

Valge või roosa „CAVA“ Gran Reserva Tasakaalustatud vein, millel on küpsenud puuviljade ja röstitud pähklite lõhna- ja maitsenüansid, maitse on terviklik ja selge ning tunda on pikemaajalisest kokkupuutest pärmiga tingitud iseloomulikke nüansse.

Valge või roosa „CAVA“ Paraje Calificado Terviklik lõhn ja maitse, konkreetset asukohta iseloomustavate õrnade mineraalsete varjunditega, hästi kokku sobitatud röstitud pähklite lõhna- ja maitsevarjunditega. Maitsele on iseloomulik veini struktuuri, sametisuse ja happesuse suurepärane tasakaal.

Analüütiliste parameetrite puhul, mille piirväärtused ei ole määratletud käesolevas koonddokumendis, kohaldatakse valdkonnas kehtestatud ELi õigusaktide sätteid.

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

—

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10,8

Minimaalne üldhappesus:

5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

10,83

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

160

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritava

Kvaliteetvahuveini „Cava“ baasveini valmistamiseks võib kasutada üksnes esimesi pressimisfraktsioone ning suurim saagikus võib olla 1 hektoliiter virret/veini 150 kg viinamarjade kohta. Olenevalt piirkonnast kasutatakse tervete viinamarjade partiisid, mille minimaalne loomulik alkoholisisaldus on 8,5 või 9 mahuprotsenti. Valge veini saamiseks töödeldakse baasveini, roosa veini valmistamiseks kasutatakse vähemalt 25 % ulatuses punaseid viinamarju.

Kinnitatud asukoha kvaliteetvahuveini „Cava“ de Paraje Calificado puhul:

| — | ekstraheerimise tootlikkus on 0,6 hl virret 100 kg viinamarjade kohta; |
| --- | --- |

—

ekstraheerimise tootlikkus on 0,6 hl virret 100 kg viinamarjade kohta;

| — | keelatud on kunstlikult suurendada virde ja/või baasveini loomulikku alkoholisisaldust või happesust, samuti on keelatud veini värvitustada; |
| --- | --- |

—

keelatud on kunstlikult suurendada virde ja/või baasveini loomulikku alkoholisisaldust või happesust, samuti on keelatud veini värvitustada;

| — | baasveini happesus on vähemalt 5,5 g/l (5 g/l ülejäänud kvaliteetvahuvenide „Cava“ puhul); |
| --- | --- |

—

baasveini happesus on vähemalt 5,5 g/l (5 g/l ülejäänud kvaliteetvahuvenide „Cava“ puhul);

| — | baasveini suurim pH on 3,3 (ülejäänud kvaliteetvahuveinidel „Cava“ 3,4). |
| --- | --- |

—

baasveini suurim pH on 3,3 (ülejäänud kvaliteetvahuveinidel „Cava“ 3,4).

Viljelustavad

Kvaliteetvahuveini „Cava“ tootmisel kasutatavate viinamarjade kasvatamiseks lubatud kasvatusaladeks loetakse alad alates kolmandast kasvutsüklist. Istutustihedus peab jääma vahemikku 1 500 – 3 500 viinapuud hektari kohta, kasutada tuleb traditsioonilist kasvatussüsteemi: lehtrikujuliseks pügamist või toestamist.

Nende veinide valmistamiseks, mida võib tähistada nimetusega Reserva, Gran Reserva või Paraje Calificado, kasutatavad viinamarjad peavad pärinema istandustest, mille on pädev asutus sertifitseerinud mahepõllunduslikuna, ja istandused peavad olema vähemalt kümme aastat vanad.

5.2.   Suurim saagikus

| 1. | „Cava“
  12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

1.

„Cava“

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 2. | 80 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

2.

80 hektoliitrit hektari kohta

| 3. | Kinnitatud asukoha kvaliteetvahuvein „Cava“ de Paraje Calificado
  8 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

3.

Kinnitatud asukoha kvaliteetvahuvein „Cava“ de Paraje Calificado

8 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 4. | 48 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

4.

48 hektoliitrit hektari kohta

| 5. | Kvaliteetvahuvenid „Cava“ Reserva ja „Cava“ Gran Reserva
  10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvenid „Cava“ Reserva ja „Cava“ Gran Reserva

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 6. | 66,66 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

6.

66,66 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarja, baasveini ja kvaliteetvahuveini „Cava“ tootmise geograafiline piirkond hõlmab järgmisi omavalitsusüksusi, mis on liigendatud, lähtudes provintsist, mille koosseisu need kuuluvad:

| — | Álava:
  Laguardia, Moreda de Álava ja Oyón. |
| --- | --- |

—

Álava:

Laguardia, Moreda de Álava ja Oyón.

| — | Badajoz:
  Almendralejo. |
| --- | --- |

—

Badajoz:

Almendralejo.

| — | Barcelona:
  Abrera, Alella, Artés, Avinyonet del Penedès, Begues, Cabrera d’Igualada, Cabrils, Canyelles, Castellet i la Gornal, Castellvi de la Marca, Castellvi de Rosanes, Cervelló, Corbera de Llobregat, Cubelles, El Masnou, Font-Rubí, Gelida, La Granada, La Llacuna, La Pobla de Claramunt, Les Cabanyes, Martorell, Martorelles, Masquefa, Mediona, Mongat, Odena, Olérdola, Olesa de Bonesvalls, Olivella, Pacs del Penedès, Piera, Els Hostelets de Pierola, El Pla del Penedès, Pontons, Premià de Mar, Puigdalber, Rubí, Sant Cugat Sesgarrigues, Sant Esteve Sesrovires, Sant fost de Campsentelles, Vilassar de Dalt, Sant Llorenç d’Hortons, Sant Martí Sarroca, Sant Pere de Ribes, Sant Pere de Riudevitlles, Sant Quintí de Mediona, Sant Sadurní d’Anoia, Santa Fe del Penedès, Santa Margarida i els Monjos, Santa Maria de Martorelles, Santa Maria de Miralles, Sitges, Subirats, Teià, Tiana, Torrelavit, Torrelles de Foix, Vallbona d’Anoia, Vallirana, Vilafranca del Penedès, Vilanova i la Geltrú, Vilobí del Penedès. |
| --- | --- |

—

Barcelona:

Abrera, Alella, Artés, Avinyonet del Penedès, Begues, Cabrera d’Igualada, Cabrils, Canyelles, Castellet i la Gornal, Castellvi de la Marca, Castellvi de Rosanes, Cervelló, Corbera de Llobregat, Cubelles, El Masnou, Font-Rubí, Gelida, La Granada, La Llacuna, La Pobla de Claramunt, Les Cabanyes, Martorell, Martorelles, Masquefa, Mediona, Mongat, Odena, Olérdola, Olesa de Bonesvalls, Olivella, Pacs del Penedès, Piera, Els Hostelets de Pierola, El Pla del Penedès, Pontons, Premià de Mar, Puigdalber, Rubí, Sant Cugat Sesgarrigues, Sant Esteve Sesrovires, Sant fost de Campsentelles, Vilassar de Dalt, Sant Llorenç d’Hortons, Sant Martí Sarroca, Sant Pere de Ribes, Sant Pere de Riudevitlles, Sant Quintí de Mediona, Sant Sadurní d’Anoia, Santa Fe del Penedès, Santa Margarida i els Monjos, Santa Maria de Martorelles, Santa Maria de Miralles, Sitges, Subirats, Teià, Tiana, Torrelavit, Torrelles de Foix, Vallbona d’Anoia, Vallirana, Vilafranca del Penedès, Vilanova i la Geltrú, Vilobí del Penedès.

| — | Girona:
  Blanes, Capmany, Masarac, Mollet de Perelada, Perelada.
  La Rioja:
  Alesanco, Azofra, Briones, Casalarreina, Cihuri, Cordovín, Cuzcurrita de Rio Tirón, Fonzaleche, Grávalos, Haro, Hormilla, Hormilleja, Nájera, Sajazarra, San Asensio, Tirgo, Uruñuela ja Villalba de Rioja. |
| --- | --- |

—

Girona:

Blanes, Capmany, Masarac, Mollet de Perelada, Perelada.

La Rioja:

Alesanco, Azofra, Briones, Casalarreina, Cihuri, Cordovín, Cuzcurrita de Rio Tirón, Fonzaleche, Grávalos, Haro, Hormilla, Hormilleja, Nájera, Sajazarra, San Asensio, Tirgo, Uruñuela ja Villalba de Rioja.

| — | LLeida:
  Lleida, Fulleda, Guimerà, L’Albi, L’Espluga Calva, Maldà, Sant Martí de Riucorb, Tarrés, Verdú, El Vilosell et Vinaixa. |
| --- | --- |

—

LLeida:

Lleida, Fulleda, Guimerà, L’Albi, L’Espluga Calva, Maldà, Sant Martí de Riucorb, Tarrés, Verdú, El Vilosell et Vinaixa.

| — | Navarra:
  Mendavia ja Viana. |
| --- | --- |

—

Navarra:

Mendavia ja Viana.

| — | Tarragona:
  Aiguamurcia, Albinyana, Alió, Banyeres del Penedès, Barberà de la Conca, Bellvei, Blancafort, Bonastre, Bràfim, Cabra del Camp, Calafell, Creixell, Cunit, El Catllar, El Pla de Santa Maria, El Vendrell, Els Garidells, Figuerola del Camp, Els Pallaresos, La Bisbal del Penedès, La Nou de Gaià, L’Arboç, La Riera de Gaià, La Secuita, L’Espluga de Francolí, Llorenç del Penedès, Masllorenç, Montblanc, Montferri, El Montmell, Nulles, Perafort, Pira, Puigpelat, Renau, Rocafort de Queralt, Roda de Berà, Rodonyà, Salomó, Sant Jaume dels Domenys, Santa Oliva, Sarral, Solivella, Vallmoll, Valls, Vespella, Vilabella, Vila-rodona, Vilaseca de Solcina, Vilaberd ja Vimbodí. |
| --- | --- |

—

Tarragona:

Aiguamurcia, Albinyana, Alió, Banyeres del Penedès, Barberà de la Conca, Bellvei, Blancafort, Bonastre, Bràfim, Cabra del Camp, Calafell, Creixell, Cunit, El Catllar, El Pla de Santa Maria, El Vendrell, Els Garidells, Figuerola del Camp, Els Pallaresos, La Bisbal del Penedès, La Nou de Gaià, L’Arboç, La Riera de Gaià, La Secuita, L’Espluga de Francolí, Llorenç del Penedès, Masllorenç, Montblanc, Montferri, El Montmell, Nulles, Perafort, Pira, Puigpelat, Renau, Rocafort de Queralt, Roda de Berà, Rodonyà, Salomó, Sant Jaume dels Domenys, Santa Oliva, Sarral, Solivella, Vallmoll, Valls, Vespella, Vilabella, Vila-rodona, Vilaseca de Solcina, Vilaberd ja Vimbodí.

| — | Valencia:
  Requena. |
| --- | --- |

—

Valencia:

Requena.

| — | Zaragoza:
  Ainzón ja Cariñena. |
| --- | --- |

—

Zaragoza:

Ainzón ja Cariñena.

Kogu kõnealusel alal määratletakse kolm piirkonda („COMTATS DE BARCELONA“, „VALLE DEL EBRO“ ja „VIÑEDOS DE ALMENDRALEJO“); kaks esimest jaotatakse alapiirkondadeks ja võib piiritleda ka „parajes calificados“ ehk kinnitatud asukohad. Kõiki neid käsitatakse väiksemate geograafiliste üksustena.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | CHARDONNAY |
| --- | --- |

CHARDONNAY

| | GARNACHA TINTA |
| --- | --- |

GARNACHA TINTA

| | MACABEO – VIURA |
| --- | --- |

MACABEO – VIURA

| | PARELLADA |
| --- | --- |

PARELLADA

| | PINOT NOIR |
| --- | --- |

PINOT NOIR

| | TREPAT |
| --- | --- |

TREPAT

| | XARELLO |
| --- | --- |

XARELLO

8.   Seos(t)e kirjeldus

a)   Looduslikud ja inimtegurid

LOODUSLIKUD TEGURID Peamiselt on tegemist väheliivase ja suhteliselt savise lubjarikka mullaga. Üldiselt on mullas vähe orgaanilisi aineid ning see on väheviljakas.

Piirkonnale on omased teatavad üldised vahemerelisele kliimale iseloomulikud tunnused: väga pikk suveperiood, suur päikesekiirguse tase ning kõrge temperatuur kevadel ja suvel, lisaks märkimisväärsed temperatuurikõikumised, mis võimaldavad eri sorti viinamarjadel, sealhulgas pika kasvutsükliga marjadel, hästi küpseda. Lisaks sellele on sademeid vähe ning need on aastaaegade arvestuses ebaühtlaselt jaotunud, seejuures sajab kasvuperioodi kestel harva ja suhteline õhuniiskus on väga väike; see tingib eeskätt marjade küpsemise ajal märkimisväärse veepuuduse. Piirkonda iseloomustab vahemereline üleminekukliima mere lähedusest tingitud mahedama rannikuala ja kontinentaalsema, st karmima, külmemate talvede ja soojemate suvedega sisemaa kliima vahel. Aastane keskmine sademete hulk on 500 mm ning sademeid esineb peaasjalikult sügisel ja kevadel. Valgust on palju, aastas on keskmiselt 2 500 päikesepaistelist tundi, mis soodustab viinamarjade head küpsemist.

INIMTEGURID XIX sajandi teisel poolel hakkas mitu veinitootjate perekonda valmistama Barcelona provintsi siseosas vahuveine, kasutades nn šampanjameetodit, mille kohaselt teine kääritamine, mis põhjustab vahu tekkimise, toimub pudelis. Sant Sadurní d’Anoia kohaliku omavalitsusüksuse territooriumil toodeti esimesed pudelid vahuveini „Cava“ 1872. aastal. Pärast veini valmistamist hoiti vahuveinipudeleid maa-alustes koobastes või keldrites (cavas), kus oli sobiv õhuniiskus ja temperatuur püsis aasta ringi ühtlaselt 13–15 °C juures ning puudus vibratsioon, mis kahjustab kvaliteetvahuveini tootmist. Tegemist on ideaalsete tingimustega teisese kääritamise ja vahuveini tootmise nõuetekohaseks toimumiseks. Aja jooksul hakati nimetusega „cava“, mis alguses tähendas kohta, kus vahuveini pudeleid valmimise ajal hoiti, tähistama kõnealust veini ennast. Kõige enam viljeletavad viinamarjasordid on: ’Macabeo’, ’Xarello’ ja ’Parellada’, mis moodustavad 85 % kvaliteetvahuveini „Cava“ valmistamiseks kasutatavatest sortidest. Nende kolme viinamarjasordi kasutamine eri osakaalus on üks iseloomulik tegur geograafilises piirkonnas valmistatud baasveini tootmisel. Väike istutustihedus, 1 500 – 3 500 taime hektari kohta, võimaldab saada parima kvaliteediga baasveini. Lisaks sellele võimaldavad piirkonna piiratud sademete hulk ja viinapuude kasvatamine lehtrikujuliseks pügatuna või toestatuna vähendada taimede koormust, piirates saagikuse 12 000 kilogrammile hektari kohta. Peale selle võib baasveini valmistamiseks kasutada üksnes esimesi pressimisfraktsioone ning suurim saagikus on 100 hektoliitrit virret 150 kg viinamarjade kohta. Tootmise teised eripärad on viinamarjade järkjärguline valmimine, eri viinamarjasortide eraldi koristamine, baasveini võimalik alkoholisisaldus 9,5–11,5 mahuprotsenti, üldhappesus üle 5 grammi liitri kohta ja analüütilised näitajad, mis tagavad saagi sanitaarse kvaliteedi. Lisaks sellele on õunhappe- ja viinhappesisaldused ligikaudselt võrdsed. Teine kääritamine toimub aeglaselt ning veini ja pärmi (autolüüs) koosmõjul tekivad õrnad maitsenüansid, mis annavad veinile eripärased organoleptilised omadused.

b)   Üksikasjalik teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Kaitstud päritolunimetusega „Cava“ kvaliteetvahuveinides on pärast töötlemise, teisese kääritamise ja pudelis küpsemise etappi koos sadestunud osistega alkoholisisaldus 10,8–12,8 mahuprotsenti. Kvaliteetvahuveinile „Cava“ on iseloomulik madal pH, mis jääb vahemikku 2,8–3,4 ja mis võimaldab veinil seismisel täiustuda, kuna veini kahjustava oksüdeerumise oht on piiratud. Tegemist on madala glükoonhappesisaldusega veiniga, mis näitab viinamarjade head sanitaarset kvaliteeti.

c)   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote omaduste vahel

Mullastik ja kliimatingimused, pehme ja kuiv suve lõpp ja sügis võimaldavad viljade head küpsemist eeskätt koristuseelsel perioodil, soodustades samuti vahuveini „Cava“ valmistamiseks kasutatavate eri viinamarjasortide järkjärgulist valmimist, mis võimaldab saada mõõduka alkoholisisalduse, suure happesuse, madala pH ja hea sanitaarse kvaliteediga veini. Kolmanda taseme aroomide rikkus ja piisav mullide eraldumine on tagatud tingimustega, milles veini valmimine aset leiab; alates mahla eraldamisest kuni tarbimiseni toimub töötlemine spetsiaalselt selleks ette nähtud seadmete abil, millega tagatakse, et kääritamine ja veini küpsemine kulgevad aeglaselt.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

| | Õigusraamistik: |
| --- | --- |

Õigusraamistik:

| | Riigisisesed õigusaktid |
| --- | --- |

Riigisisesed õigusaktid

| | Lisatingimuse liik: |
| --- | --- |

Lisatingimuse liik:

| | erand määratletud geograafilises piirkonnas valmistamise nõudest |
| --- | --- |

erand määratletud geograafilises piirkonnas valmistamise nõudest

| | Tingimuse kirjeldus: |
| --- | --- |

Tingimuse kirjeldus:

Kvaliteetvahuveini „Cava“ tootmine on lubatud viies väljaspool geograafilist piirkonda asuvas keldris, kuna neis valmistati baasveini ja/või vahuveini „Cava“ enne 27. veebruari 1986. aasta otsuse jõustumist, mis tõttu anti tootmiseks luba ministri 14. novembri 1991. aasta ja 9. jaanuari 1992. aasta otsustega.

| | Õigusraamistik: |
| --- | --- |

Õigusraamistik:

| | Riigisisesed õigusaktid |
| --- | --- |

Riigisisesed õigusaktid

| | Lisatingimuse liik: |
| --- | --- |

Lisatingimuse liik:

| | Täiendavad märgistusnõuded |
| --- | --- |

Täiendavad märgistusnõuded

| | Tingimuse kirjeldus: |
| --- | --- |

Tingimuse kirjeldus:

Veini väljastamisel kasutataval korgil peab olema nimetus „CAVA“ ja villimisettevõtja number.

Kohustuslik on kasutada Hispaania intellektuaalomandi registris või Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti registris registreeritud kaubamärki.

Kvaliteetvahuveinide „Cava“ Gran Reserva ja „Cava“ de Paraje Calificado puhul on lubatud kasutada üksnes termineid Brut Nature, Extra Brut ja Brut.

Kvaliteetvahuveinide „Cava“ Reserva, „Cava“„Gran Reserva“ ja „Cava“ de Paraje Calificado puhul tuleb märgistusel esitada ka saagikoristusaasta.

Märget „Guarda“ tuleb kasutada nende päriolunimetusega „Cava“ vahuveinide puhul, mis ei ole tähistusega Reserva, Gran Reserva või Paraje Calificado.

Märget „Guarda Superior“ tuleb kasutada nende päriolunimetusega „Cava“ vahuveinide puhul, mis on tähistusega Reserva, Gran Reserva või Paraje Calificado.

Märget „Elaborador integral“ („Algusest lõpuni tootja“) võib kasutada vaid nende veinikeldrite puhul, kes valmistavad ise nii baasveini kui ka vahuveini „Cava“ ning pressivad ja toodavad 100 % baasveinist ja ka 100 % vahuveinidest ise kohapeal oma veinikeldris ning ei osta ümberpööratud või horisontaalasendis transporditavaid pudelid teistelt veinitootjatelt.

Kohustuslik on kasutada spetsiaalseid erikontrollitähiseid.

Märke „Paraje Calificado“ (kinnitatud asukoht) tähesuurus ei või olla suurem kui 4 mm, see ei või ületada kaubamärgi suurust ning märge peab paiknema asukoha nime kõrval.

Link tootespetsifikaadile

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/dop-igp/htm/documentos_dop_cava.aspx

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

Parandused

| 14.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/13

---

Teate (avaliku konkursi korraldamise kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 363, 9. september 2021
  )

(2021/C 369/03)

Leheküljel 2

asendatakse

„Konkursiteade avaldatakse Euroopa Liidu Teataja 9. septembri 2021. aasta väljaandes C ... A 24 keeles.“

järgmisega:

„Konkursiteade avaldatakse Euroopa Liidu Teataja 9. septembri 2021. aasta väljaandes C 363 A 24 keeles.“

---