# Úradný vestník C 385/22.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 385 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6422. septembra 2021 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 385

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6422. septembra 2021

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPSKY PARLAMENT
  ZASADANIE 2020 – 2021Schôdza 14. až 17. septembra 2020PRIJATÉ TEXTY | 1 |

Obsah

Strana

EURÓPSKY PARLAMENT
  ZASADANIE 2020 – 2021Schôdza 14. až 17. septembra 2020PRIJATÉ TEXTY

EURÓPSKY PARLAMENT

1

---

| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| --- | --- |
| | UZNESENIA |
| | Európsky parlament |
| | Utorok 15. septembra 2020 |
| 2021/C 385/01 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2020 o účinných opatreniach na zvýšenie ekologickosti programov Erasmus+ a Kreatívna Európa a Európskeho zboru solidarity (2019/2195(INI)) | 2 |
| | Streda 16. septembra 2020 |
| 2021/C 385/02 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. septembra 2020 o úlohe EÚ pri ochrane a obnove svetových lesov (2019/2156(INI)) | 10 |
| 2021/C 385/03 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. septembra 2020 o bezpečnostnej spolupráci EÚ a Afriky v regióne Sahel, v západnej Afrike a v Africkom rohu (2020/2002(INI)) | 24 |
| 2021/C 385/04 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu nevzniesť námietku voči návrhu nariadenia Komisie, ktorým sa mení nariadenie Komisie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o medzinárodný štandard finančného výkazníctva 16 (D067917/01 – 2020/2712(RPS)) | 39 |
| 2021/C 385/05 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. septembra 2020 o vykonávaní dohody o pridružení medzi EÚ a Gruzínskom (2019/2200(INI)) | 40 |
| | Štvrtok 17. septembra 2020 |
| 2021/C 385/06 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o vývoze zbraní: vykonávanie spoločnej pozície 2008/944/SZBP (2020/2003(INI)) | 47 |
| 2021/C 385/07 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o strategickom prístupe k liekom v životnom prostredí (2019/2816(RSP)) | 59 |
| 2021/C 385/08 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o maximalizácii potenciálu energetickej hospodárnosti fondu budov v EÚ (2020/2070(INI)) | 68 |
| 2021/C 385/09 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o nedostatku liekov – ako riešiť vznikajúci problém (2020/2071(INI)) | 83 |
| 2021/C 385/10 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o vykonávaní vnútroštátnych stratégií integrácie Rómov: boj proti negatívnym postojom voči ľuďom rómskeho pôvodu v Európe (2020/2011(INI)) | 104 |
| 2021/C 385/11 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o príprave mimoriadneho samitu Európskej rady zameraného na nebezpečnú eskaláciu napätia a úlohu Turecka vo východnom Stredozemí (2020/2774(RSP)) | 117 |
| 2021/C 385/12 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o situácii v Bielorusku (2020/2779(RSP)) | 122 |
| 2021/C 385/13 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o situácii v Rusku: otrávenie Alexeja Navaľného (2020/2777(RSP)) | 128 |
| 2021/C 385/14 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o situácii na Filipínach vrátane prípadu Marie Ressovej (2020/2782(RSP)) | 133 |
| 2021/C 385/15 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o prípade Dr. Denisa Mukwegeho v Konžskej demokratickej republike (2020/2783(RSP)) | 138 |
| 2021/C 385/16 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o humanitárnej situácii v Mozambiku (2020/2784(RSP)) | 142 |
| 2021/C 385/17 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o návrhu nariadenia Komisie, ktorým sa menia prílohy II, III a IV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí cykloxydímu, flonikamidu, haloxyfopu, mandestrobínu, mepikvátu, látky Metschnikowia fructicola kmeň NRRL Y-27328 a prohexadiónu v určitých produktoch alebo na nich (D063880/06 – 2020/2734(RPS)) | 148 |
| 2021/C 385/18 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o kultúrnej obnove Európy (2020/2708(RSP)) | 152 |
| 2021/C 385/19 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o COVID-19: koordinácia posúdení z hľadiska zdravia a klasifikácie rizík na úrovni EÚ a dôsledky pre schengenský priestor a jednotný trh (2020/2780(RSP)) | 159 |
| 2021/C 385/20 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o Európskom roku zelenších miest 2022 (2019/2805(RSP)) | 167 |

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament

Utorok 15. septembra 2020

2021/C 385/01

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2020 o účinných opatreniach na zvýšenie ekologickosti programov Erasmus+ a Kreatívna Európa a Európskeho zboru solidarity (2019/2195(INI))

2

Streda 16. septembra 2020

2021/C 385/02

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. septembra 2020 o úlohe EÚ pri ochrane a obnove svetových lesov (2019/2156(INI))

10

2021/C 385/03

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. septembra 2020 o bezpečnostnej spolupráci EÚ a Afriky v regióne Sahel, v západnej Afrike a v Africkom rohu (2020/2002(INI))

24

2021/C 385/04

Rozhodnutie Európskeho parlamentu nevzniesť námietku voči návrhu nariadenia Komisie, ktorým sa mení nariadenie Komisie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o medzinárodný štandard finančného výkazníctva 16 (D067917/01 – 2020/2712(RPS))

39

2021/C 385/05

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. septembra 2020 o vykonávaní dohody o pridružení medzi EÚ a Gruzínskom (2019/2200(INI))

40

Štvrtok 17. septembra 2020

2021/C 385/06

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o vývoze zbraní: vykonávanie spoločnej pozície 2008/944/SZBP (2020/2003(INI))

47

2021/C 385/07

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o strategickom prístupe k liekom v životnom prostredí (2019/2816(RSP))

59

2021/C 385/08

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o maximalizácii potenciálu energetickej hospodárnosti fondu budov v EÚ (2020/2070(INI))

68

2021/C 385/09

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o nedostatku liekov – ako riešiť vznikajúci problém (2020/2071(INI))

83

2021/C 385/10

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o vykonávaní vnútroštátnych stratégií integrácie Rómov: boj proti negatívnym postojom voči ľuďom rómskeho pôvodu v Európe (2020/2011(INI))

104

2021/C 385/11

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o príprave mimoriadneho samitu Európskej rady zameraného na nebezpečnú eskaláciu napätia a úlohu Turecka vo východnom Stredozemí (2020/2774(RSP))

117

2021/C 385/12

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o situácii v Bielorusku (2020/2779(RSP))

122

2021/C 385/13

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o situácii v Rusku: otrávenie Alexeja Navaľného (2020/2777(RSP))

128

2021/C 385/14

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o situácii na Filipínach vrátane prípadu Marie Ressovej (2020/2782(RSP))

133

2021/C 385/15

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o prípade Dr. Denisa Mukwegeho v Konžskej demokratickej republike (2020/2783(RSP))

138

2021/C 385/16

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o humanitárnej situácii v Mozambiku (2020/2784(RSP))

142

2021/C 385/17

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o návrhu nariadenia Komisie, ktorým sa menia prílohy II, III a IV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí cykloxydímu, flonikamidu, haloxyfopu, mandestrobínu, mepikvátu, látky Metschnikowia fructicola kmeň NRRL Y-27328 a prohexadiónu v určitých produktoch alebo na nich (D063880/06 – 2020/2734(RPS))

Metschnikowia fructicola

148

2021/C 385/18

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o kultúrnej obnove Európy (2020/2708(RSP))

152

2021/C 385/19

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o COVID-19: koordinácia posúdení z hľadiska zdravia a klasifikácie rizík na úrovni EÚ a dôsledky pre schengenský priestor a jednotný trh (2020/2780(RSP))

159

2021/C 385/20

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o Európskom roku zelenších miest 2022 (2019/2805(RSP))

167

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky parlament |
| | Utorok 15. septembra 2020 |
| 2021/C 385/21 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2020 o návrhu na vymenovanie predsedu výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (N9-0041/2020 – C9-0276/2020 – 2020/0906(NLE)) | 173 |
| 2021/C 385/22 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2020 o návrhu na vymenovanie nezávislého člena výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (N9-0042/2020 – C9-0277/2020 – 2020/0907(NLE)) | 174 |
| 2021/C 385/23 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2020 o návrhu na vymenovanie nezávislého člena výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (N9-0042/2020 – C9-0278/2020 – 2020/0908(NLE)) | 175 |
| 2021/C 385/24 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2020 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa Portugalsku povoľuje uplatňovať zníženú sadzbu spotrebnej dane na určité alkoholické výrobky vyrábané v autonómnych oblastiach Madeira a Azory (COM(2020)0240 – C9-0190/2020 – 2020/0118(CNS)) | 176 |
| | Streda 16. septembra 2020 |
| 2021/C 385/25 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu nevzniesť námietku voči delegovanému nariadeniu Komisie zo 14. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o poplatky, ktoré Európsky orgán pre cenné papiere a trhy účtuje centrálnym protistranám usadeným v tretích krajinách (C(2020)4891 – 2020/2720(DEA)) | 177 |
| 2021/C 385/26 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu nevzniesť námietku voči delegovanému nariadeniu Komisie zo 14. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o kritériá, ktoré by mal orgán ESMA zohľadniť pri určení toho, či je centrálna protistrana usadená v tretej krajine systémovo dôležitá alebo sa pravdepodobne stane systémovo dôležitou pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov (C(2020)4892 – 2020/2726(DEA)) | 178 |
| 2021/C 385/27 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu nevzniesť námietku voči delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) zo 14. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o minimálne skutočnosti, ktoré má orgán ESMA posúdiť pri posudzovaní žiadostí centrálnych protistrán z tretích krajín o porovnateľné dodržiavanie požiadaviek, a postupy a podmienky týkajúce sa tohto posúdenia (C(2020)4895 – 2020/2729(DEA)) | 179 |
| 2021/C 385/28 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 16. septembra 2020 k návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (COM(2020)0220 – C9-0160/2020 – 2020/0097(COD)) | 180 |
| 2021/C 385/29 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 16. septembra 2020 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/757 s cieľom náležite zohľadniť globálny systém zberu údajov o spotrebe lodného paliva (COM(2019)0038 – C8-0043/2019 – 2019/0017(COD)) | 217 |
| 2021/C 385/30 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. septembra 2020 o návrhu rozhodnutia Rady o systéme vlastných zdrojov Európskej únie (10025/2020 – C9-0215/2020 – 2018/0135(CNS)) | 256 |
| | Štvrtok 17. septembra 2020 |
| 2021/C 385/31 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 17. septembra 2020 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 715/2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel (COM(2019)0208 – C9-0009/2019 – 2019/0101(COD)) | 275 |
| 2021/C 385/32 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 17. septembra 2020 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD)) | 289 |
| 2021/C 385/33 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o návrhu rozhodnutia Rady o určení jasného rizika vážneho porušenia zásady právneho štátu zo strany Poľskej republiky (COM(2017)0835 – 2017/0360R(NLE)) | 317 |
| 2021/C 385/34 | P9_TA(2020)0236Udržateľný trh železničnej dopravy vzhľadom na pandémiu COVID-19 ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú opatrenia pre udržateľný trh železničnej dopravy vzhľadom na pandémiu COVID-19 (COM(2020)0260 – C9-0186/2020 – 2020/0127(COD))P9_TC1-COD(2020)0127Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 17. septembra 2020 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/..., ktorým sa stanovujú opatrenia pre udržateľný trh železničnej dopravy vzhľadom na výskyt ochorenia COVID-19 | 334 |
| 2021/C 385/35 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 8/2020 na rozpočtový rok 2020 – Zvýšenie platobných rozpočtových prostriedkov pre nástroj núdzovej podpory na financovanie stratégie v oblasti vakcinácie proti ochoreniu COVID-19 a pre dosah Investičnej iniciatívy v reakcii na koronavírus Plus (10696/2020 – C9-0290/2020 – 2020/1997(BUD)) | 335 |

III   Prípravné akty

Európsky parlament

Utorok 15. septembra 2020

2021/C 385/21

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2020 o návrhu na vymenovanie predsedu výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (N9-0041/2020 – C9-0276/2020 – 2020/0906(NLE))

173

2021/C 385/22

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2020 o návrhu na vymenovanie nezávislého člena výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (N9-0042/2020 – C9-0277/2020 – 2020/0907(NLE))

174

2021/C 385/23

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2020 o návrhu na vymenovanie nezávislého člena výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (N9-0042/2020 – C9-0278/2020 – 2020/0908(NLE))

175

2021/C 385/24

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2020 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa Portugalsku povoľuje uplatňovať zníženú sadzbu spotrebnej dane na určité alkoholické výrobky vyrábané v autonómnych oblastiach Madeira a Azory (COM(2020)0240 – C9-0190/2020 – 2020/0118(CNS))

176

Streda 16. septembra 2020

2021/C 385/25

Rozhodnutie Európskeho parlamentu nevzniesť námietku voči delegovanému nariadeniu Komisie zo 14. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o poplatky, ktoré Európsky orgán pre cenné papiere a trhy účtuje centrálnym protistranám usadeným v tretích krajinách (C(2020)4891 – 2020/2720(DEA))

177

2021/C 385/26

Rozhodnutie Európskeho parlamentu nevzniesť námietku voči delegovanému nariadeniu Komisie zo 14. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o kritériá, ktoré by mal orgán ESMA zohľadniť pri určení toho, či je centrálna protistrana usadená v tretej krajine systémovo dôležitá alebo sa pravdepodobne stane systémovo dôležitou pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov (C(2020)4892 – 2020/2726(DEA))

178

2021/C 385/27

Rozhodnutie Európskeho parlamentu nevzniesť námietku voči delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) zo 14. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o minimálne skutočnosti, ktoré má orgán ESMA posúdiť pri posudzovaní žiadostí centrálnych protistrán z tretích krajín o porovnateľné dodržiavanie požiadaviek, a postupy a podmienky týkajúce sa tohto posúdenia (C(2020)4895 – 2020/2729(DEA))

179

2021/C 385/28

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 16. septembra 2020 k návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (COM(2020)0220 – C9-0160/2020 – 2020/0097(COD))

180

2021/C 385/29

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 16. septembra 2020 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/757 s cieľom náležite zohľadniť globálny systém zberu údajov o spotrebe lodného paliva (COM(2019)0038 – C8-0043/2019 – 2019/0017(COD))

217

2021/C 385/30

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. septembra 2020 o návrhu rozhodnutia Rady o systéme vlastných zdrojov Európskej únie (10025/2020 – C9-0215/2020 – 2018/0135(CNS))

256

Štvrtok 17. septembra 2020

2021/C 385/31

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 17. septembra 2020 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 715/2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel (COM(2019)0208 – C9-0009/2019 – 2019/0101(COD))

275

2021/C 385/32

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 17. septembra 2020 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD))

289

2021/C 385/33

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o návrhu rozhodnutia Rady o určení jasného rizika vážneho porušenia zásady právneho štátu zo strany Poľskej republiky (COM(2017)0835 – 2017/0360R(NLE))

317

2021/C 385/34

P9_TA(2020)0236Udržateľný trh železničnej dopravy vzhľadom na pandémiu COVID-19 ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú opatrenia pre udržateľný trh železničnej dopravy vzhľadom na pandémiu COVID-19 (COM(2020)0260 – C9-0186/2020 – 2020/0127(COD))P9_TC1-COD(2020)0127Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 17. septembra 2020 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/..., ktorým sa stanovujú opatrenia pre udržateľný trh železničnej dopravy vzhľadom na výskyt ochorenia COVID-19

334

2021/C 385/35

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 8/2020 na rozpočtový rok 2020 – Zvýšenie platobných rozpočtových prostriedkov pre nástroj núdzovej podpory na financovanie stratégie v oblasti vakcinácie proti ochoreniu COVID-19 a pre dosah Investičnej iniciatívy v reakcii na koronavírus Plus (10696/2020 – C9-0290/2020 – 2020/1997(BUD))

335

---

| Vysvetlivky k použitým symbolom






  - | Konzultácia |
| --- | --- |
| *** | Súhlas |
| ***I | Riadny legislatívny postup: prvé čítanie |
| ***II | Riadny legislatívny postup: druhé čítanie |
| ***III | Riadny legislatívny postup: tretie čítanie |

Vysvetlivky k použitým symbolom

*

Konzultácia

***

Súhlas

***I

Riadny legislatívny postup: prvé čítanie

***II

Riadny legislatívny postup: druhé čítanie

***III

Riadny legislatívny postup: tretie čítanie

(Typ postupu závisí od právneho základu navrhnutého v návrhu aktu.)

Pozmeňujúce návrhy Európskeho parlamentu:

Nové časti textu sa označujú
  hrubou kurzívou
  . Vypustené časti textu sa označujú symbolom ▌ alebo sa prečiarknu. V prípade nahradenia sa nový text vyznačí
  hrubou kurzívou
  a nahradený text sa vymaže alebo sa prečiarkne.

hrubou kurzívou

hrubou kurzívou

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

22.9.2021

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/1

---

EURÓPSKY PARLAMENT

ZASADANIE 2020 – 2021

Schôdza 14. až 17. septembra 2020

PRIJATÉ TEXTY

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament

Utorok 15. septembra 2020

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/2

---

P9_TA(2020)0211

Účinné opatrenia na zvýšenie ekologickosti programov Erasmus+ a Kreatívna Európa a Európskeho zboru solidarity

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2020 o účinných opatreniach na zvýšenie ekologickosti programov Erasmus+ a Kreatívna Európa a Európskeho zboru solidarity (2019/2195(INI))

(2021/C 385/01)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na články 11, 165, 166, 167, 191 a 193 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 11, 165, 166, 167, 191 a 193 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na Parížsku dohodu uzavretú v rámci Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Parížsku dohodu uzavretú v rámci Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore (1) |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore (1)

| — | so zreteľom na závery Európskej rady z 12. decembra 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Európskej rady z 12. decembra 2019,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 11. decembra 2019 o Európskom ekologickom dohovore (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 11. decembra 2019 o Európskom ekologickom dohovore (COM(2019)0640),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovanom postupe EÚ v boji proti pandémii COVID-19 a jej dôsledkom (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovanom postupe EÚ v boji proti pandémii COVID-19 a jej dôsledkom (3),

| — | so zreteľom na uznesenie Rady a zástupcov členských štátov zasadajúcich v Rade z 5. júna 2019, ktorým sa stanovujú usmernenia týkajúce sa riadenia dialógu EÚ o mládeži – Stratégia Európskej únie pre mládež na roky 2019 – 2027, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Rady a zástupcov členských štátov zasadajúcich v Rade z 5. júna 2019, ktorým sa stanovujú usmernenia týkajúce sa riadenia dialógu EÚ o mládeži – Stratégia Európskej únie pre mládež na roky 2019 – 2027,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 22. mája 2018 s názvom Budovanie silnejšej Európy: význam politík v oblasti mládeže, vzdelávania a kultúry (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 22. mája 2018 s názvom Budovanie silnejšej Európy: význam politík v oblasti mládeže, vzdelávania a kultúry (COM(2018)0268),

| — | so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 28. marca 2019 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje „Erasmus“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 28. marca 2019 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje „Erasmus“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport (4),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 30. mája 2018, ktorým sa zriaďuje „Erasmus“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport (COM(2018)0367), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 30. mája 2018, ktorým sa zriaďuje „Erasmus“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport (COM(2018)0367),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport (5),

| — | so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 31. januára 2018 s názvom Hodnotenie programu Erasmus+ v polovici jeho trvania (2014 – 2020) (COM(2018)0050), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 31. januára 2018 s názvom Hodnotenie programu Erasmus+ v polovici jeho trvania (2014 – 2020) (COM(2018)0050),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 2. februára 2017 o vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 2. februára 2017 o vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport (6),

| — | so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 12. marca 2019 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje program Európsky zbor solidarity (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 12. marca 2019 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje program Európsky zbor solidarity (7),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 11. júna 2018, ktorým sa stanovuje program Európsky zbor solidarity (COM(2018)0440), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 11. júna 2018, ktorým sa stanovuje program Európsky zbor solidarity (COM(2018)0440),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1475 z 2. októbra 2018, ktorým sa stanovuje právny rámec Európskeho zboru solidarity (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1475 z 2. októbra 2018, ktorým sa stanovuje právny rámec Európskeho zboru solidarity (8),

| — | so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 28. marca 2019 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program Kreatívna Európa (na obdobie 2021 až 2027) (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 28. marca 2019 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program Kreatívna Európa (na obdobie 2021 až 2027) (9),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 30. mája 2018, ktorým sa ustanovuje program Kreatívna Európa (na obdobie 2021 až 2027) (COM(2018)0366), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 30. mája 2018, ktorým sa ustanovuje program Kreatívna Európa (na obdobie 2021 až 2027) (COM(2018)0366),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1295/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje program Kreatívna Európa (2014 až 2020) (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1295/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje program Kreatívna Európa (2014 až 2020) (10),

| — | so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 30. apríla 2018 s názvom Hodnotenie programu Kreatívna Európa (2014 – 2020) v polovici jeho trvania (COM(2018)0248), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 30. apríla 2018 s názvom Hodnotenie programu Kreatívna Európa (2014 – 2020) v polovici jeho trvania (COM(2018)0248),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 2. marca 2017 o vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1295/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje program Kreatívna Európa (2014 až 2020) (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 2. marca 2017 o vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1295/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje program Kreatívna Európa (2014 až 2020) (11),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 z 25. novembra 2009 o dobrovoľnej účasti organizácií v schéme Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 z 25. novembra 2009 o dobrovoľnej účasti organizácií v schéme Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) (12),

| — | so zreteľom na záväzky, ktoré prijala budúca komisárka pre inovácie, výskum, vzdelávanie, kultúru a mládež na svojom vypočutí 30. septembra 2019 v Európskom parlamente, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záväzky, ktoré prijala budúca komisárka pre inovácie, výskum, vzdelávanie, kultúru a mládež na svojom vypočutí 30. septembra 2019 v Európskom parlamente,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A9-0141/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A9-0141/2020),

| A. | keďže Európska zelená dohoda stanovuje cieľ klimaticky neutrálnej Európskej únie do roku 2050, čo stavia núdzovú situáciu v oblasti klímy do centra všetkých programov a všetkých politík Únie; keďže cieľom Európskej zelenej dohody je aj zvýšiť informovanosť verejnosti a zapájať občanov do opatrení v oblasti klímy prostredníctvom vypracovania komplexnej európskej stratégie; keďže takýto prístup by mal byť založený aj na prehodnotení programov v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže; keďže ochrana životného prostredia, udržateľnosť a boj proti zmene klímy by sa mali začleniť do všetkých programov a podporovať ako prierezové zručnosti; |
| --- | --- |

A.

keďže Európska zelená dohoda stanovuje cieľ klimaticky neutrálnej Európskej únie do roku 2050, čo stavia núdzovú situáciu v oblasti klímy do centra všetkých programov a všetkých politík Únie; keďže cieľom Európskej zelenej dohody je aj zvýšiť informovanosť verejnosti a zapájať občanov do opatrení v oblasti klímy prostredníctvom vypracovania komplexnej európskej stratégie; keďže takýto prístup by mal byť založený aj na prehodnotení programov v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže; keďže ochrana životného prostredia, udržateľnosť a boj proti zmene klímy by sa mali začleniť do všetkých programov a podporovať ako prierezové zručnosti;

| B. | keďže v rámci cieľa udržateľného rozvoja č. 13 sa požadujú opatrenia na boj proti zmene klímy a jej vplyvom a keďže medzi zámery 13. cieľa udržateľného rozvoja patrí zlepšenie vzdelávania, zvyšovanie informovanosti a inštitucionálne kapacity na zmiernenie zmeny klímy, adaptáciu na ňu a zníženie jej vplyvu; |
| --- | --- |

B.

keďže v rámci cieľa udržateľného rozvoja č. 13 sa požadujú opatrenia na boj proti zmene klímy a jej vplyvom a keďže medzi zámery 13. cieľa udržateľného rozvoja patrí zlepšenie vzdelávania, zvyšovanie informovanosti a inštitucionálne kapacity na zmiernenie zmeny klímy, adaptáciu na ňu a zníženie jej vplyvu;

| C. | keďže kríza spôsobená pandémiou COVID-19 má dramatický vplyv na každodenný život ľudí, najmä vo vzťahu k mobilite, vzdelávaniu a fyzickému prístupu ku kultúre, umeniu a športu; keďže aj tieto tri programy boli významne ovplyvnené krízou spôsobenou koronavírusom; keďže v dôsledku pandémie je dôležité zachovať kultúrne hodnoty Únie a znovu vybudovať európsky obraz pre budúce generácie; keďže kultúrna výmena a interakcie, ktoré tieto tri programy uľahčujú, pomôžu Európe vymaniť sa z tejto krízy, ktorá je oveľa viac ako len zdravotnou krízou; |
| --- | --- |

C.

keďže kríza spôsobená pandémiou COVID-19 má dramatický vplyv na každodenný život ľudí, najmä vo vzťahu k mobilite, vzdelávaniu a fyzickému prístupu ku kultúre, umeniu a športu; keďže aj tieto tri programy boli významne ovplyvnené krízou spôsobenou koronavírusom; keďže v dôsledku pandémie je dôležité zachovať kultúrne hodnoty Únie a znovu vybudovať európsky obraz pre budúce generácie; keďže kultúrna výmena a interakcie, ktoré tieto tri programy uľahčujú, pomôžu Európe vymaniť sa z tejto krízy, ktorá je oveľa viac ako len zdravotnou krízou;

| D. | keďže vzdelávanie, šport, dobrovoľníctvo a kultúra zohrávajú kľúčovú úlohu pri ekologickej transformácii, pokiaľ ide o zvyšovanie informovanosti, učenie sa, komunikáciu a výmenu poznatkov a osvedčených postupov, a keďže tento potenciál sa môže v ďalšom programovom období využiť na vývoj inovatívnych riešení environmentálnych výziev; |
| --- | --- |

D.

keďže vzdelávanie, šport, dobrovoľníctvo a kultúra zohrávajú kľúčovú úlohu pri ekologickej transformácii, pokiaľ ide o zvyšovanie informovanosti, učenie sa, komunikáciu a výmenu poznatkov a osvedčených postupov, a keďže tento potenciál sa môže v ďalšom programovom období využiť na vývoj inovatívnych riešení environmentálnych výziev;

| E. | keďže programy Erasmus+, Európsky zbor solidarity (ESC) a Kreatívna Európa majú vplyv na každodenný život miliónov Európanov a zabezpečujú lepšiu súdržnosť a kultúrne porozumenie v Únii, kandidátskych a prístupových krajinách, krajinách susedstva, a vďaka účasti tretích krajín aj vo svete; |
| --- | --- |

E.

keďže programy Erasmus+, Európsky zbor solidarity (ESC) a Kreatívna Európa majú vplyv na každodenný život miliónov Európanov a zabezpečujú lepšiu súdržnosť a kultúrne porozumenie v Únii, kandidátskych a prístupových krajinách, krajinách susedstva, a vďaka účasti tretích krajín aj vo svete;

| F. | keďže tieto programy sa síce primárne nezameriavajú na životné prostredie, ale svojou podstatou a pôsobnosťou predsa prispievajú k ekologickej transformácii, lebo formujú zmýšľanie, ktoré rešpektuje životné prostredie a klímu, a tvoria spoločnosť založenú na vzájomnom porozumení a úcte; keďže ich podstata by preto mala ostať zachovaná; |
| --- | --- |

F.

keďže tieto programy sa síce primárne nezameriavajú na životné prostredie, ale svojou podstatou a pôsobnosťou predsa prispievajú k ekologickej transformácii, lebo formujú zmýšľanie, ktoré rešpektuje životné prostredie a klímu, a tvoria spoločnosť založenú na vzájomnom porozumení a úcte; keďže ich podstata by preto mala ostať zachovaná;

| G. | keďže masové športové a kultúrne podujatia majú zjednocujúcu povahu; |
| --- | --- |

G.

keďže masové športové a kultúrne podujatia majú zjednocujúcu povahu;

| H. | keďže program Erasmus+ má veľký potenciál z hľadiska podpory udržateľného rozvoja; keďže tento program podporuje celoživotné vzdelávanie; |
| --- | --- |

H.

keďže program Erasmus+ má veľký potenciál z hľadiska podpory udržateľného rozvoja; keďže tento program podporuje celoživotné vzdelávanie;

| I. | keďže ciele a samotná podstata ESC poskytujú mladým ľuďom príležitosť na spoločné využívanie poznatkov a podniknutie konkrétnych krokov na ochranu životného prostredia; |
| --- | --- |

I.

keďže ciele a samotná podstata ESC poskytujú mladým ľuďom príležitosť na spoločné využívanie poznatkov a podniknutie konkrétnych krokov na ochranu životného prostredia;

| J. | keďže skúsenosti v oblasti mobility, ktoré tieto programy prinášajú, môžu byť pre mladých ľudí transformujúcim zážitkom a môžu ovplyvniť ich každodenné správanie, a keďže mobilita tohto druhu by sa preto mala podporovať; |
| --- | --- |

J.

keďže skúsenosti v oblasti mobility, ktoré tieto programy prinášajú, môžu byť pre mladých ľudí transformujúcim zážitkom a môžu ovplyvniť ich každodenné správanie, a keďže mobilita tohto druhu by sa preto mala podporovať;

| K. | keďže program Kreatívna Európa zohráva kľúčovú úlohu pri podpore umenia, kultúry a audiovizuálneho obsahu a pri podpore vysokokvalitných médií; keďže ide o kľúčové piliere udržateľného rozvoja, ktoré prispievajú k budovaniu odolnejších spoločností; keďže spolupráca v týchto oblastiach umožňuje vyvinúť nástroje na zvyšovanie informovanosti ľudí o otázkach životného prostredia, klímy a udržateľnosti, a tak byť jedinečným zdrojom kreatívnych riešení v Európe a vďaka účasti tretích krajín aj vo svete; |
| --- | --- |

K.

keďže program Kreatívna Európa zohráva kľúčovú úlohu pri podpore umenia, kultúry a audiovizuálneho obsahu a pri podpore vysokokvalitných médií; keďže ide o kľúčové piliere udržateľného rozvoja, ktoré prispievajú k budovaniu odolnejších spoločností; keďže spolupráca v týchto oblastiach umožňuje vyvinúť nástroje na zvyšovanie informovanosti ľudí o otázkach životného prostredia, klímy a udržateľnosti, a tak byť jedinečným zdrojom kreatívnych riešení v Európe a vďaka účasti tretích krajín aj vo svete;

| L. | keďže je potrebné koordinovať spoločnú iniciatívu na rozvoj udržateľných postupov v kultúrnom a kreatívnom sektore; keďže takáto iniciatíva si vyžaduje, aby boli náklady spojené s ekologizačnými činnosťami oprávnené v rámci projektovej podpory; |
| --- | --- |

L.

keďže je potrebné koordinovať spoločnú iniciatívu na rozvoj udržateľných postupov v kultúrnom a kreatívnom sektore; keďže takáto iniciatíva si vyžaduje, aby boli náklady spojené s ekologizačnými činnosťami oprávnené v rámci projektovej podpory;

| M. | keďže sloboda prejavu a umeleckej tvorby je neodmysliteľným prvkom programu Kreatívna Európa a keďže túto slobodu treba rešpektovať aj pri úsilí o zvýšenie ekologickosti tohto programu; keďže ekologické myslenie pri realizácii projektov sa môže podporiť zohľadňovaním environmentálnych aspektov pri hodnotení projektov; |
| --- | --- |

M.

keďže sloboda prejavu a umeleckej tvorby je neodmysliteľným prvkom programu Kreatívna Európa a keďže túto slobodu treba rešpektovať aj pri úsilí o zvýšenie ekologickosti tohto programu; keďže ekologické myslenie pri realizácii projektov sa môže podporiť zohľadňovaním environmentálnych aspektov pri hodnotení projektov;

| N. | keďže v období 2014 – 2020 sa realizuje značný počet projektov týkajúcich sa životného prostredia; |
| --- | --- |

N.

keďže v období 2014 – 2020 sa realizuje značný počet projektov týkajúcich sa životného prostredia;

| O. | keďže programy by mali byť prístupné a bez akejkoľvek formy diskriminácie; keďže je nevyhnutné zaviesť konkrétne opatrenia na zlepšenie inkluzívnosti programov, aby zahŕňali aj ľudí s nedostatkom príležitostí, najmä osoby so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

O.

keďže programy by mali byť prístupné a bez akejkoľvek formy diskriminácie; keďže je nevyhnutné zaviesť konkrétne opatrenia na zlepšenie inkluzívnosti programov, aby zahŕňali aj ľudí s nedostatkom príležitostí, najmä osoby so zdravotným postihnutím;

| P. | keďže Európsky parlament požadoval na ďalšie programové obdobie ambiciózny rozpočet pre všetky tri programy, najmä s cieľom zvýšiť ich inkluzívnosť a prístupnosť, a keďže nižší rozpočet by neumožnil dosiahnuť tento cieľ ani zaviesť účinné ekologické opatrenia a opatrenia v oblasti klímy a udržateľnosti bez toho, aby to neohrozilo ďalšie dôležité časti programov; |
| --- | --- |

P.

keďže Európsky parlament požadoval na ďalšie programové obdobie ambiciózny rozpočet pre všetky tri programy, najmä s cieľom zvýšiť ich inkluzívnosť a prístupnosť, a keďže nižší rozpočet by neumožnil dosiahnuť tento cieľ ani zaviesť účinné ekologické opatrenia a opatrenia v oblasti klímy a udržateľnosti bez toho, aby to neohrozilo ďalšie dôležité časti programov;

| Q. | keďže cieľ súčasného viacročného finančného rámca vyčleniť 20 % výdavkov na opatrenia v oblasti klímy sa nedá splniť, ak nie sú k dispozícii údaje a nástroje potrebné na meranie príspevku programov, a preto ich treba bezodkladne zaviesť; |
| --- | --- |

Q.

keďže cieľ súčasného viacročného finančného rámca vyčleniť 20 % výdavkov na opatrenia v oblasti klímy sa nedá splniť, ak nie sú k dispozícii údaje a nástroje potrebné na meranie príspevku programov, a preto ich treba bezodkladne zaviesť;

| R. | keďže fyzická mobilita umožňuje ponorenie do iných kultúr a optimálnu interakciu s nimi; keďže virtuálna výmena a učenie sú cenným doplnkom fyzickej mobility, ale neposkytujú rovnaké skúsenosti; |
| --- | --- |

R.

keďže fyzická mobilita umožňuje ponorenie do iných kultúr a optimálnu interakciu s nimi; keďže virtuálna výmena a učenie sú cenným doplnkom fyzickej mobility, ale neposkytujú rovnaké skúsenosti;

| S. | keďže aj digitálne technológie zanechávajú environmentálnu stopu; |
| --- | --- |

S.

keďže aj digitálne technológie zanechávajú environmentálnu stopu;

| T. | keďže v súčasnosti existuje len málo stimulov, najmä finančných, ktoré by účastníkov týchto troch programov motivovali k prechodu na ekologickejšie druhy dopravy a k ekologickejšiemu správaniu; keďže ekologickejšie dopravné prostriedky sú obvykle menej prístupné a ťažšie cenovo dostupné; |
| --- | --- |

T.

keďže v súčasnosti existuje len málo stimulov, najmä finančných, ktoré by účastníkov týchto troch programov motivovali k prechodu na ekologickejšie druhy dopravy a k ekologickejšiemu správaniu; keďže ekologickejšie dopravné prostriedky sú obvykle menej prístupné a ťažšie cenovo dostupné;

Ciele spoločné pre všetky tri programy

| 1. | poznamenáva, že pojmy klíma a životné prostredie, ba dokonca aj mobilita, pokrývajú len časť cieľov, ktoré sa snaží dosiahnuť Európska zelená dohoda; domnieva sa, že cieľom je prekročiť rámec čisto environmentálnych otázok a vytvoriť spravodlivejšiu spoločnosť pre všetkých, založenú na racionálnom a komplementárnom využívaní zdrojov, zodpovednej spotrebe, spolužití rešpektujúcom vzájomné rozdiely a zohľadnení regionálnej a vnútroštátnej komplementárnosti; zdôrazňuje, že aj pedagógovia, umelci a tvorcovia majú zásadný význam pre dosiahnutie tejto spoločenskej zmeny a programy Erasmus+, Kreatívna Európa a Európsky zbor solidarity zohrávajú dôležitú úlohu pri plnení širších cieľov Európskej zelenej dohody; |
| --- | --- |

1.

| 2. | víta v tejto súvislosti odhodlanie mladých ľudí prispieť k vykonávaniu úsilia EÚ o udržateľnosť a zvoliť si „udržateľnú zelenú Európu“ za jeden z cieľov európskej mládeže; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje význam všetkých troch programov pri podpore spolupráce a inovácií v európskej politike vzdelávania, kultúry a mládeže a pozitívny sociálny a hospodársky vplyv mobility; zdôrazňuje, že tieto programy môžu prispieť k rozvoju kreatívnych a inovačných riešení, ktoré umožnia nerušene pokračovať vo vzdelávacích a kultúrnych aktivitách aj v prípade kríz, akou je napríklad COVID-19; vyzýva Komisiu a národné agentúry a kancelárie, aby preukázali maximálnu pružnosť a poskytli podporu účastníkom a tvorcom projektov, a tým im umožnili udržateľným spôsobom pokračovať v činnosti po skončení pandémie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že treba urobiť základné posúdenie príspevku programov k cieľom v oblasti životného prostredia a klímy a ich vplyvu na ne, ktoré bude slúžiť ako základ pre vypracovanie návrhu ich budúceho vykonávania; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia nenavrhla pre nové programy žiadne environmentálne ukazovatele ani ukazovatele v oblasti klímy a udržateľnosti; vyzýva preto Komisiu, aby spoluzákonodarcom navrhla konkrétne ukazovatele, ktoré by sa mali začleniť do nariadení upravujúcich novú generáciu programov; domnieva sa, že tieto ukazovatele sa musia starostlivo stanoviť na základe rozsiahleho výskumu a spoločnej metodiky a poskytnúť dôkladnú analýzu prínosu programov k cieľom v oblasti životného prostredia a klímy (napr. prostredníctvom ich cieľov a výziev na predkladanie projektov) a ich vplyvu na životné prostredie (napr. prostredníctvom podporovaných spôsobov cestovania); zdôrazňuje, že tieto ukazovatele musia zohľadňovať charakteristiky príslušných prijímateľov programu, aby sa zabránilo vytvoreniu nadmerného zaťaženia; žiada, aby sa správa obsahujúca zozbierané údaje každoročne predkladala Európskemu parlamentu a zverejňovala; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva Komisiu, aby systematicky zaznamenávala a počítala uhlíkovú stopu jednotlivých účastníkov týkajúcu sa dopravy; domnieva sa, že na tento účel by sa mal používať nástroj mobility, pričom jeho používanie by sa malo rozšíriť na všetky sektory programu Erasmus+ a ESC; vyzýva Komisiu, aby analyzovala možnosť vytvorenia podobného nástroja na výpočet pri cestách v rámci programu Kreatívna Európa; naliehavo vyzýva Komisiu, aby zhromaždené údaje ľahko sprístupnila verejnosti spolu so správami o programoch, pričom zdôrazní osvedčené postupy; pripomína, že všetky digitálne nástroje a aplikácie musia vždy zodpovedať právnym predpisom o ochrane údajov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že vykonávacie inštitúcie zohrávajú pozitívnu a aktívnu úlohu pri navrhovaní toho, ako by budúce programy mohli najlepšie riešiť environmentálne otázky a ako usmerniť prijímateľov, aby citlivejšie pristupovali k otázkam životného prostredia; domnieva sa, že by sa mali identifikovať, koordinovať a vyhodnotiť osvedčené postupy, ktoré už uplatňujú vnútroštátne agentúry a úrady a tvorcovia projektov; vyzýva Komisiu, aby v spolupráci so zainteresovanými stranami vytvorila a distribuovala zoznam odporúčaní vychádzajúci z analýzy osvedčených postupov; odporúča vytvoriť značku, ktorá by osvedčovala a zviditeľňovala zodpovedné ekologické postupy a v každom z programov odmeňovala projekty, ktoré sú z environmentálneho hľadiska inovatívne a sľubné; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poukazuje na nedostatok informácií o možnosti financovať projekty zamerané na životné prostredie, klímu a udržateľnosť z týchto troch programov; vyzýva Komisiu, národné agentúry a kancelárie, aby v tejto súvislosti zlepšili komunikáciu a lepšie zviditeľnili otázky životného prostredia v kontexte projektov a medzi hostiteľskými organizáciami a účastníkmi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva hlavných aktérov programov, aby účastníkov informovali o príkladoch osvedčených environmentálnych a spotrebiteľských postupov, ktoré môžu uplatniť vo svojom každodennom živote pri účasti na programe, a aktívne tieto príklady propagovali, a aby účastníkov informovali o environmentálnom vplyve ich činností; domnieva sa, že účinným spôsobom by mohol byť celý rad digitálnych nástrojov vrátane internetových kurzov pred mobilitou a prípadne aj digitálna aplikácia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu organizácií, ktoré prijímajú účastníkov, vrátane tzv. zelených kancelárií a existujúcich sietí v hostiteľských obciach a mestách, a význam existujúcich sietí, napríklad siete absolventov programu Erasmus+, pri podpore udržateľného spôsobu života, a to poskytovaním praktických odporúčaní a užitočných rád na miestnej úrovni v hostiteľskom meste, regióne alebo krajine, v ktorej sa nachádzajú; |
| --- | --- |

9.

| 10. | žiada Komisiu, aby nabádala národné agentúry, kancelárie a tvorcov projektov, aby sa zaregistrovali v schéme Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) s cieľom posudzovať, oznamovať a zlepšovať ich environmentálne správanie a posilniť udržateľnosť ich činností; vyzýva Komisiu, aby povzbudzovala a koordinovala úsilie národných agentúr a kancelárií o zníženie ich environmentálnej stopy, napríklad používaním udržateľného propagačného materiálu, racionálnym prístupom k služobným cestám, väčším využívaním videokonferencie a znižovaním množstva produkovaného odpadu; domnieva sa, že uplatňovanie udržateľných postupov národnými agentúrami a kanceláriami povzbudí účastníkov k tomu, aby si aj oni osvojili udržateľnejšie spotrebiteľské návyky; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva Komisiu a národné agentúry a kancelárie, aby stanovili kritériá, ktoré umožnia začleniť environmentálne aspekty projektov do hodnotenia projektov, čím sa podporia ekologickejšie postupy, pričom sa bude zároveň dôsledne presadzovať zásada tvorivej slobody a každý projekt sa bude hodnotiť v súlade s cieľmi programu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje potenciál a hodnotu, ktoré má virtuálne vzdelávanie a výmena, pokiaľ ide o možnosť pokračovať v programoch mobility aj za mimoriadnych okolností krízy spôsobenej pandémiou COVID-19; vyzýva Komisiu, aby tam, kde je to vhodné, podporovala používanie virtuálnych formátov ako doplnku k fyzickej mobilite, a to jednak v záujme odstránenia zbytočného cestovania, a tiež aby sa účastníkom umožnilo využívať programy aj vtedy, keď nemôžu cestovať; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva Komisiu, aby účastníkom umožnila zvoliť si najmenej znečisťujúci druh dopravy, napríklad vlak, a podporovala takúto voľbu, ale aby zároveň nestigmatizovala, nediskriminovala ani nevylučovala účastníkov, ktorí nemajú inú reálnu možnosť ako leteckú dopravu; žiada, aby sa v tejto súvislosti venovala osobitná pozornosť najvzdialenejším regiónom, ako aj vidieckym a vzdialeným oblastiam; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva Komisiu, aby upravila existujúce finančné pravidlá, aby sa v plnom rozsahu nahrádzali dodatočné náklady a čas na dopravu vyplývajúce z použitia ekologickejších druhov dopravy a aby sa pri udeľovaní grantov zohľadňoval dodatočný čas cesty; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zaviedli účinné systémy finančnej pomoci, ktoré zaručia, že ľudia, ktorí tieto programy potrebujú, k nim budú mať prístup; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva Komisiu, najmä v súvislosti s plánovaným vyhlásením roka 2021 za Európsky rok železníc, aby vytvorila partnerstvá s európskymi prevádzkovateľmi železničnej dopravy a zabezpečila pre účastníkov zvýhodnené ceny; zdôrazňuje, že podobné iniciatívy by sa mohli rozvíjať aj s autobusovými dopravcami, a to najmä vo vzdialených alebo vidieckych oblastiach, v ktorých sa neprevádzkuje železničná doprava; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uznáva, že účastníci týchto programov cestujú po celej hostiteľskej krajine aj mimo nej, aby mohli spoznávať miestnu kultúru; vyzýva národné agentúry a kancelárie a projektových pracovníkov, aby podporovali tzv. pomalé cestovanie, ekoturizmus a využívanie environmentálne udržateľných možností cestovania pre diaľkovú aj miestnu dopravu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poznamenáva, že inteligentné využívanie digitálnych technológií, umelej inteligencie a robotiky má potenciál zvýšiť sociálne začlenenie a znížiť uhlíkovú stopu programov; zdôrazňuje, že je potrebné odstrániť digitálnu priepasť tým, že sa zabezpečí prístup k digitálnej infraštruktúre a vybaveniu a nadobúdanie digitálnych zručností, ktoré sú nevyhnutným predpokladom pre inteligentnú digitálnu transformáciu; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam ambicióznejšieho akčného plánu digitálneho vzdelávania podporovaného najmä prostredníctvom programu Erasmus+; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zároveň poukazuje na to, že rozšírenie digitalizácie môže mať vplyv na životné prostredie; pripomína, že pre všetky tri programy, ale najmä pre program Kreatívna Európa, je typické využívanie digitálnych nástrojov, a vyzýva Komisiu, aby vzala do úvahy ich digitálny vplyv na životné prostredie; nabáda Komisiu, aby preskúmala riešenia na zníženie environmentálnej stopy digitálnych zariadení, ktoré sa používajú v rámci programov, vrátane webových sídiel a softvéru; vyzýva hlavných aktérov programov, aby propagovali používanie ekologickejších digitálnych nástrojov; zdôrazňuje, že je potrebná spoločná tvorba politiky zahŕňajúca budúci digitálny program a Európsku zelenú dohodu, aby bolo možné skombinovať digitálnu transformáciu s politikou v oblasti životného prostredia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že na účinné opatrenia na ekologizáciu programov Erasmus+, Kreatívna Európa a Európsky zbor solidarity budú potrebné finančné prostriedky, a trvá na tom, že nové opatrenia nesmú ešte viac narušiť už aj tak mimoriadne obmedzené rozpočty programov; v tejto súvislosti poukazuje na význam podporovania účinných synergií a doplnkovosti s inými príslušnými programami financovania, ako sú štrukturálne fondy, Fond na spravodlivú transformáciu, LIFE, InvestEU, Horizont Európa, najmä v druhom pilieri v rámci klastra Kultúra, kreativita a inkluzívna spoločnosť, ako aj so súčasným znalostným a inovačným spoločenstvom v oblasti klímy a s Európskym inovačným a technologickým inštitútom, najmä pokiaľ ide o návrh, aby v ňom bolo umiestnené znalostné a inovačné spoločenstvo zamerané na kultúrny a kreatívny priemysel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pripomína, že mnohí z prijímateľov týchto troch programov sú malé subjekty a komplikované administratívne požiadavky pre ne predstavujú problém; vyzýva preto Komisiu, aby poskytla usmernenia pre národné agentúry a kancelárie a aby podporovala a rozvíjala dialóg so zainteresovanými stranami v záujme zmysluplného vytvorenia týchto synergií v praxi; |
| --- | --- |

20.

Erasmus+

| 21. | vyzýva Komisiu, aby medzi zásady uvedené v Charte Erasmus+ pre vysokoškolské vzdelávanie začlenila rešpektovanie životného prostredia, správne environmentálne postupy a ochranu životného prostredia; naliehavo vyzýva Komisiu, aby uplatnila tento prístup na všetky odvetvia, na ktoré sa program vzťahuje, a aby prijala opatrenia na zabezpečenie dodržiavania týchto zásad; nabáda na spoluprácu medzi národnými agentúrami, partnerskými vysokými školami a združeniami študentov s cieľom začleniť informácie a poradenstvo o udržateľnosti a správnych environmentálnych postupoch do uvítacích aj iných integračných činnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje potenciál európskych univerzít a centier excelentnosti odborného vzdelávania a prípravy, ktoré by mohli zaviesť programy excelentnosti pre vzdelávanie a prípravu v otázkach životného prostredia, klímy a udržateľnosti pre širokú škálu zainteresovaných strán a študentov, ako aj podporiť výskumné projekty v tejto oblasti; zdôrazňuje, že nové iniciatívy to budú môcť dosiahnuť, len ak sa vo viacročnom finančnom rámci na obdobie 2021 – 2027 vyčlenia na program Erasmus+ dostatočné finančné prostriedky; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konštatuje, že budúce zavedenie európskej študentskej karty môže byť dôležitým krokom k zvýšeniu ekologickosti účasti na programe Erasmus+, lebo bude znamenať prechod z papiera na optimalizovaný digitálny proces, ktorý musí byť nielen inkluzívny a dostupný, ale tak isto aj veľmi kvalitný, čím sa zároveň zjednoduší riadenie cyklu mobility; konštatuje, že európsku študentskú kartu možno skoncipovať tak, aby ponúkala prístup k službám, ktoré podporujú životné voľby šetrnejšie k životnému prostrediu; vyzýva Komisiu, aby vynaložila maximálne úsilie na čo najrýchlejšie zavedenie európskej študentskej karty; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pripomína, že online platformy podpory možností pokročilého vzdelávania a odbornej prípravy (SALTO) v programe predstavujú vynikajúci zdroj informácií a poradenstva pre predkladateľov projektov; vyzýva Komisiu, aby vytvorila platformu SALTO určenú na ekologizáciu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje hodnotu siete eTwinning zameranej na učiteľov, ktorá im umožňuje rozvoj a výmenu vzdelávacích modulov, najmä v oblasti udržateľnosti a zmeny klímy, ktoré sú témou roka 2020; vyzýva Komisiu, aby čo najširšie distribuovala výročnú správu o tejto priorite, ako aj praktickú príručku pre učiteľov; v tejto súvislosti pripomína význam rozvoja európskych platforiem elektronického učenia sa, ktoré umožnia zabezpečiť kontinuitu vzdelávania aj v prípade krízy, akou je napríklad kríza spôsobená pandémiou COVID-19; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali opatrenia na podporu vypracovania programov vzdelávania o zmene klímy a udržateľnosti na úrovni základného aj stredoškolského vzdelávania; domnieva sa, že kľúčové akcie 2 aj 3 programu Erasmus+ môžu pomôcť podporiť takéto úsilie prostredníctvom cielených výziev na predkladanie návrhov v oblasti environmentálnej výchovy a výmeny najlepších postupov medzi školami a učiteľmi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva Komisiu, aby do iniciatív, ktoré prijíma na koordináciu európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania a európskeho vzdelávacieho priestoru, začlenila zoznam ekologických kritérií pre regionálne a vnútroštátne orgány v oblasti vzdelávania, ktoré by sa týkali infraštruktúr dostupných pre školy, začlenenia inštitúcií do sietí verejnej dopravy a zabezpečenia rešpektovania životného prostredia a zdrojov energie; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje, že Erasmus+, ktorý podporuje formálne a neformálne vzdelávanie a odbornú prípravu a činnosti zamerané na účasť mládeže, má zásadný význam pre zvyšovanie informovanosti Európanov, najmä mladých generácií, s cieľom povzbudiť ich k tomu, aby si vytvorili aktívny a informovaný postoj k udržateľnosti a príslušným politikám a aby sa z nich v budúcnosti stali aktívni a uvedomelí občania; v tejto súvislosti zdôrazňuje zásadnú úlohu, ktorú zohrávajú mládežnícke organizácie a organizácie občianskej spoločnosti pri výmene najlepších postupov a realizácii projektov, ktoré zvyšujú informovanosť mladých generácií o udržateľnosti; domnieva sa, že Erasmus+ by mal prispievať aj k zlepšeniu znalostí pracovníkov s mládežou o zmene klímy a životnom prostredí; |
| --- | --- |

28.

| 29. | žiada, aby sa v časti Šport podporovali spoločné projekty so športovými združeniami venované tematike životného prostredia a ochrany prírody, zdravému a udržateľnému životnému štýlu, inováciám na podporu ekologickejšieho prístupu v oblasti športu a organizovaniu udržateľných masových športových podujatí; upozorňuje, že treba zvýšiť ekologickosť športových podujatí, a domnieva sa, že Erasmus+ môže v tejto súvislosti pomôcť rozvíjať a propagovať najlepšie postupy; domnieva sa, že dobrovoľníci z ESC by mohli pomáhať pri organizovaní udržateľných masových športových podujatí; |
| --- | --- |

29.

| 30. | domnieva sa, že dlhodobé programy vykonávané na miestnej úrovni a podpora mobility zamestnancov miestnych športových organizácií by mohli prispieť k zvýšeniu ich informovanosti o ekologickejších spôsoboch organizovania športových podujatí; žiada, aby sa počas Európskeho týždňa športu kládol väčší dôraz na otázky životného prostredia, klímy a udržateľnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje význam udržateľného začlenenia účastníkov do miestneho spoločenstva s cieľom dosiahnuť aktívne občianstvo a kultúrnu výmenu ako kľúčový prvok programu Erasmus+; naliehavo vyzýva Komisiu, aby preskúmala, ktoré akcie programu možno rozvíjať vo vyľudnených vidieckych oblastiach, kde aktívne zapojenie komunít môže prispieť napríklad k podpore ochrany prírody a starostlivosti o kultúrne dedičstvo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poukazuje na možnosť nadviazať vzťah so vzdelávacím programom Ambasádorská škola Európskeho parlamentu s cieľom obohatiť obidva programy, začleniť účastníkov do miestneho spoločenstva a budovať vedomosti miestnych študentov o európskom občianstve; |
| --- | --- |

32.

Európsky zbor solidarity (ESC)

| 33. | pripomína, že ochrana životného prostredia sa v rámci Európskeho zboru solidarity považuje za dôležitú činnosť v oblasti solidarity, čo je v súlade so súčasným právnym základom, s návrhom Komisie na nový program po roku 2020 a s pozíciou Európskeho parlamentu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

33.

| 34. | domnieva sa, že značka kvality, ktorú musí získať každá organizácia, ktorá vysiela alebo prijíma dobrovoľníkov, pred účasťou na aktivitách ESC, by sa mala postupne rozšíriť aj o uplatňovanie správnych environmentálnych postupov; pripomína, že organizácie, ktoré sa zúčastňujú na ESC, sú často malé združenia; trvá preto na tom, že potrebujú cielenú podporu, aby si mohli osvojiť udržateľnejšie postupy; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pripomína, že Komisia môže začať výzvy na predkladanie tematických projektov; vyzýva Komisiu, aby vo väčšej miere podporovala environmentálny, klimatický a udržateľný rozmer ESC tým, že zvýši viditeľnosť týchto projektov v Administratívnom a podpornom systéme pre umiestňovanie (platforma PASS); |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzýva vnútroštátne agentúry zapojené do ESC, aby podporovali organizácie zodpovedné za vysielanie a prijímanie účastníkov a aktívne im poskytovali poradenstvo; zdôrazňuje, že takisto dokážu identifikovať priestor pre ekologické projekty v teréne, prispieť k ich príprave a zabezpečiť informovanosť dobrovoľníkov o správnych environmentálnych postupoch pri práci a v každodennom živote; podporuje vytvorenie digitálnych nástrojov, ktoré uľahčia šírenie a výmenu osvedčených postupov a skúseností medzi účastníkmi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva Komisiu a národné agentúry, aby podporovali projekty v menej obľúbených destináciách s cieľom stimulovať rozvoj miestneho hospodárstva a udržateľnosť a zároveň nabádať k spoznávaniu nových destinácií; |
| --- | --- |

37.

Kreatívna Európa

| 38. | zdôrazňuje obrovský potenciál kultúrneho a kreatívneho priemyslu pri nabádaní občanov k udržateľnému konaniu; konštatuje, že múzeá, kultúrne a komunitné strediská, múzické umenia, literatúra, výtvarné umenie a prierezové umelecké iniciatívy by mohli propagovať udržateľnosť a prispieť k zvráteniu klimatického trendu za predpokladu, že budú mať k dispozícii dostatok finančných prostriedkov; zdôrazňuje význam udržateľnosti a správnych environmentálnych postupov pre zachovanie hmotného aj nehmotného kultúrneho dedičstva; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzýva Komisiu a národné kancelárie, aby konzultovali so zainteresovanými stranami z kultúrneho a kreatívneho sektora a zhromažďovali informácie o existujúcich chartách v rôznych oblastiach umeleckej činnosti s cieľom vypracovať chartu so súborom environmentálnych zásad, ktoré musí dodržiavať každý účastník programu; domnieva sa, že proces určovania správnych zásad by mal vychádzať zo samotného sektora, umožňovať vzájomné učenie a zaujať široký pohľad na otázky, ktoré treba riešiť, čo by malo zahŕňať recykláciu, obehové hospodárstvo a zmenu správania tak medzi kultúrnymi tvorcami, ako aj medzi spotrebiteľmi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva Komisiu, aby uskutočnila komplexný výskum a po porade so zainteresovanými stranami vytvorila stratégiu pre každé odvetvie a príručku osvedčených environmentálnych postupov pre oblasť audiovizuálnej a kultúrnej produkcie, vysielania a organizovania podujatí, s osobitným zameraním na dopravu, energetiku, efektívne využívanie zdrojov a nakladanie s odpadom, a s cieľom stanoviť tieto postupy za normu pre projekty financované v rámci programu; pripomína, že takéto štandardné postupy nesmú ísť na úkor kvality kultúrnych a audiovizuálnych projektov a podujatí; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdôrazňuje, že zelené verejné obstarávanie je dôležité na zabezpečenie poskytovania udržateľného a ekologického tovaru a služieb na kultúrnych podujatiach; vyzýva Komisiu, aby stanovila spoločné kritériá pre zelené verejné obstarávanie pre odvetvie kultúry a vytvorila nástroj na hodnotenie vplyvu kultúrnych podujatí na životné prostredie; zdôrazňuje ďalej vplyv produkcie audiovizuálneho obsahu na životné prostredie a vyzýva Komisiu, aby využila zložku MEDIA programu Kreatívna Európa na podporu osvedčených postupov v audiovizuálnom sektore z hľadiska udržateľnosti, energetickej efektívnosti a ochrany životného prostredia; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva Komisiu, aby zahrnula udržateľnosť a rešpektovanie životného prostredia do kritérií výberu a hodnotenia Európskych hlavných miest kultúry; trvá na tom, že aj Európske hlavné mestá kultúry musia dodržiavať chartu, v ktorej sú stanovené uvedené environmentálne zásady; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzýva Komisiu, aby ako medzisektorové opatrenie povolila vytvorenie európskej siete poradcov v oblasti ekológie, klímy a udržateľnosti, ktorí by poskytovali poradenstvo predkladateľom projektov a kanceláriám programu Kreatívna Európa; domnieva sa, že najlepšie postupy by sa mali vymieňať a zverejňovať; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, členským štátom a národným agentúram a orgánom zodpovedným za vykonávanie týchto troch programov. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0005.

(2)  Prijaté texty, P9_TA(2019)0078.

(3)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0054.

(4)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0324.

(5)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 5.

(6)  Ú. v. EÚ C 252, 18.7.2018, s. 31.

(7)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0150.

(8)  Ú. v. EÚ L 250, 4.10.2018, s. 1.

(9)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0323.

(10)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 221.

(11)  Ú. v. EÚ C 263, 25.7.2018, s. 19.

(12)  Ú. v. EÚ L 342, 22.12.2009, s. 1.

---

Streda 16. septembra 2020

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/10

---

P9_TA(2020)0212

Úloha EÚ pri ochrane a obnove svetových lesov

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. septembra 2020 o úlohe EÚ pri ochrane a obnove svetových lesov (2019/2156(INI))

(2021/C 385/02)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 11, článok 191 ods. 1 a článok 208, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 11, článok 191 ods. 1 a článok 208,

| — | so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie zo 17. apríla 2018 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie zo 17. apríla 2018 (1),

| — | so zreteľom na ciele udržateľného rozvoja na obdobie 2015 – 2030, ktoré stanovila OSN, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ciele udržateľného rozvoja na obdobie 2015 – 2030, ktoré stanovila OSN,

| — | so zreteľom na Parížsku dohodu dosiahnutú na 21. zasadnutí Konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCC), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Parížsku dohodu dosiahnutú na 21. zasadnutí Konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCC),

| — | so zreteľom na Dohovor o biodiverzite z roku 1992, Globálnu stratégiu pre biodiverzitu na obdobie rokov 2011 – 2020 a ciele v oblasti biodiverzity z Aiči, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor o biodiverzite z roku 1992, Globálnu stratégiu pre biodiverzitu na obdobie rokov 2011 – 2020 a ciele v oblasti biodiverzity z Aiči,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. júla 2019 s názvom Zintenzívnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovenie svetových lesov (COM(2019)0352), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. júla 2019 s názvom Zintenzívnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovenie svetových lesov (COM(2019)0352),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (COM(2019)0640) a na uznesenie Európskeho parlamentu o tejto veci z 15. januára 2020 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (COM(2019)0640) a na uznesenie Európskeho parlamentu o tejto veci z 15. januára 2020 (2),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: prinavrátenie prírody do našich životov (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: prinavrátenie prírody do našich životov (COM(2020)0380),

| — | so zreteľom na akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu na obdobie 2020 – 2024, na vonkajšiu politiku EÚ v oblasti pôvodného obyvateľstva z roku 2016, na závery Európskej rady o pôvodnom obyvateľstve z 15. mája 2017 a na Európsky konsenzus o rozvoji z roku 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu na obdobie 2020 – 2024, na vonkajšiu politiku EÚ v oblasti pôvodného obyvateľstva z roku 2016, na závery Európskej rady o pôvodnom obyvateľstve z 15. mája 2017 a na Európsky konsenzus o rozvoji z roku 2017,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. novembra 2018 s názvom Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. novembra 2018 s názvom Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo (COM(2018)0773),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. septembra 2013 s názvom Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ: pre lesy a sektor lesného hospodárstva (COM(2013)0659), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. septembra 2013 s názvom Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ: pre lesy a sektor lesného hospodárstva (COM(2013)0659),

| — | so zreteľom na záverečnú správu štúdie Komisie s názvom Vplyv spotreby EÚ na odlesňovanie: Komplexná analýza vplyvu spotreby EÚ na odlesňovanie z roku 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu štúdie Komisie s názvom Vplyv spotreby EÚ na odlesňovanie: Komplexná analýza vplyvu spotreby EÚ na odlesňovanie z roku 2013,

| — | so zreteľom na štúdiu uskutočniteľnosti o možnostiach zintenzívnenia opatrení EÚ proti odlesňovaniu z roku 2018, ktorú si nechalo vypracovať Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre životné prostredie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu uskutočniteľnosti o možnostiach zintenzívnenia opatrení EÚ proti odlesňovaniu z roku 2018, ktorú si nechalo vypracovať Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre životné prostredie,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. októbra 2008 týkajúce sa výziev súvisiacich s odlesňovaním a zhoršovaním kvality lesa pri zvládaní zmeny klímy a straty biodiverzity (COM(2008)0645), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. októbra 2008 týkajúce sa výziev súvisiacich s odlesňovaním a zhoršovaním kvality lesa pri zvládaní zmeny klímy a straty biodiverzity (COM(2008)0645),

| — | so zreteľom na akčný plán pre vynútiteľnosť práva, správa a obchod v lesnom hospodárstve (ďalej len „FLEGT“) z roku 2003, dobrovoľné partnerské dohody FLEGT s tretími krajinami a na pracovný plán FLEGT na roky 2018 – 2022, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný plán pre vynútiteľnosť práva, správa a obchod v lesnom hospodárstve (ďalej len „FLEGT“) z roku 2003, dobrovoľné partnerské dohody FLEGT s tretími krajinami a na pracovný plán FLEGT na roky 2018 – 2022,

| — | so zreteľom na rezolúciu Rady OSN pre ľudské práva z 21. marca 2019 o uznaní príspevku obhajcov environmentálnych ľudských práv k požívaniu ľudských práv, ochrane životného prostredia a udržateľnému rozvoju, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Rady OSN pre ľudské práva z 21. marca 2019 o uznaní príspevku obhajcov environmentálnych ľudských práv k požívaniu ľudských práv, ochrane životného prostredia a udržateľnému rozvoju,

| — | so zreteľom na správu Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) s názvom Stav svetových lesov 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) s názvom Stav svetových lesov 2020,

| — | so zreteľom na Strategický plán OSN pre lesy na roky 2017 – 2030, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Strategický plán OSN pre lesy na roky 2017 – 2030,

| — | so zreteľom na osobitné správy Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) o zmene klímy, dezertifikácii, degradácii pôdy, udržateľnom obhospodarovaní pôdy, potravinovej bezpečnosti a tokoch skleníkových plynov v suchozemských ekosystémoch, a na jeho piatu hodnotiacu správu o zmene klímy z roku 2014 (Fifth Assessment Report on Climate Change 2014: impacts, adaptation and vulnerability), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitné správy Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) o zmene klímy, dezertifikácii, degradácii pôdy, udržateľnom obhospodarovaní pôdy, potravinovej bezpečnosti a tokoch skleníkových plynov v suchozemských ekosystémoch, a na jeho piatu hodnotiacu správu o zmene klímy z roku 2014 (Fifth Assessment Report on Climate Change 2014: impacts, adaptation and vulnerability),

| — | so zreteľom na Globálnu hodnotiacu správu o biodiverzite a ekosystémových službách medzivládnej vedeckej platformy pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) z 31. mája 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Globálnu hodnotiacu správu o biodiverzite a ekosystémových službách medzivládnej vedeckej platformy pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) z 31. mája 2019,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2020 so zreteľom na pätnáste zasadnutie konferencie zmluvných strán (COP15) Dohovoru o biodiverzite (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2020 so zreteľom na pätnáste zasadnutie konferencie zmluvných strán (COP15) Dohovoru o biodiverzite (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. septembra 2018 o transparentnom a zodpovednom riadení prírodných zdrojov v rozvojových krajinách: prípad lesov (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. septembra 2018 o transparentnom a zodpovednom riadení prírodných zdrojov v rozvojových krajinách: prípad lesov (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. apríla 2017 o palmovom oleji a odlesňovaní dažďových lesov (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. apríla 2017 o palmovom oleji a odlesňovaní dažďových lesov (6),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre rozvoj, Výboru pre medzinárodný obchod, Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre rozvoj, Výboru pre medzinárodný obchod, Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a Výboru pre priemysel, výskum a energetiku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A9-0143/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A9-0143/2020),

| A. | keďže v rokoch 1990 až 2016 prišiel svet o 1,3 milióna kilometrov štvorcových lesov, čo má deštruktívny vplyv na biodiverzitu, klímu, ľudí a hospodárstvo; keďže aj napriek všetkému doterajšiemu úsiliu nie je na dobrej ceste, aby sa prostredníctvom súčasných politík primerane splnilo viacero medzinárodných záväzkov týkajúcich sa lesov, ako napríklad cieľ 15,2 cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja (7) a cieľ 5 Dohovoru o biologickej diverzite (DBD) z Aiči (8); keďže v správe Európskej environmentálnej agentúry s názvom Životné prostredie Európy – stav a perspektíva 2020 sa uvádza, že „zalesnená oblasť v Európe bola v posledných dvoch desaťročiach do značnej miery stabilná“, zároveň však správa varuje, že „od roku 2013 sa stav ochrany lesných biotopov a druhov zlepšil len v malom rozsahu“ a že „hrozbami pre európske lesy sú prírodné [...] a narušenia spôsobené človekom [...]“; |
| --- | --- |

A.

keďže v rokoch 1990 až 2016 prišiel svet o 1,3 milióna kilometrov štvorcových lesov, čo má deštruktívny vplyv na biodiverzitu, klímu, ľudí a hospodárstvo; keďže aj napriek všetkému doterajšiemu úsiliu nie je na dobrej ceste, aby sa prostredníctvom súčasných politík primerane splnilo viacero medzinárodných záväzkov týkajúcich sa lesov, ako napríklad cieľ 15,2 cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja (7) a cieľ 5 Dohovoru o biologickej diverzite (DBD) z Aiči (8); keďže v správe Európskej environmentálnej agentúry s názvom Životné prostredie Európy – stav a perspektíva 2020 sa uvádza, že „zalesnená oblasť v Európe bola v posledných dvoch desaťročiach do značnej miery stabilná“, zároveň však správa varuje, že „od roku 2013 sa stav ochrany lesných biotopov a druhov zlepšil len v malom rozsahu“ a že „hrozbami pre európske lesy sú prírodné [...] a narušenia spôsobené človekom [...]“;

| B. | keďže 17 cieľov udržateľného rozvoja tvorí integrovaný a nedeliteľný celok; keďže pokrok v oblastiach udržateľného poľnohospodárstva, potravinovej bezpečnosti a udržateľného obhospodarovania lesov, čo sú kľúčové prvky cieľov udržateľného rozvoja, by sa mal dosahovať súčasne; |
| --- | --- |

B.

keďže 17 cieľov udržateľného rozvoja tvorí integrovaný a nedeliteľný celok; keďže pokrok v oblastiach udržateľného poľnohospodárstva, potravinovej bezpečnosti a udržateľného obhospodarovania lesov, čo sú kľúčové prvky cieľov udržateľného rozvoja, by sa mal dosahovať súčasne;

| C. | keďže lesy významne prispievajú k zmierňovaniu zmeny klímy a adaptácii na ňu a keďže odlesňovanie, najmä tropické odlesňovanie, je naopak dôležitým faktorom, ktorý prispieva k zmene klímy; keďže emisie z využívania pôdy a zmeny využívania pôdy, najmä z dôvodu odlesňovania, sú druhou najväčšou príčinou zmeny klímy po spaľovaní fosílnych palív, a tvoria takmer 12 % všetkých emisií skleníkových plynov; keďže lesy sú domovom 80 % celosvetovej biodiverzity, prispievajú k opatreniam na zníženie rizika katastrof prostredníctvom riešení blízkych prírode a podporujú živobytie približne 25 % svetovej populácie, pričom predstavujú veľkú časť pôdy, ktorá je tradične obývaná pôvodným obyvateľstvom, a prispievajú k ľudskému zdraviu, pričom predstavujú nenahraditeľné kultúrne, spoločenské a duchovné hodnoty; |
| --- | --- |

C.

keďže lesy významne prispievajú k zmierňovaniu zmeny klímy a adaptácii na ňu a keďže odlesňovanie, najmä tropické odlesňovanie, je naopak dôležitým faktorom, ktorý prispieva k zmene klímy; keďže emisie z využívania pôdy a zmeny využívania pôdy, najmä z dôvodu odlesňovania, sú druhou najväčšou príčinou zmeny klímy po spaľovaní fosílnych palív, a tvoria takmer 12 % všetkých emisií skleníkových plynov; keďže lesy sú domovom 80 % celosvetovej biodiverzity, prispievajú k opatreniam na zníženie rizika katastrof prostredníctvom riešení blízkych prírode a podporujú živobytie približne 25 % svetovej populácie, pričom predstavujú veľkú časť pôdy, ktorá je tradične obývaná pôvodným obyvateľstvom, a prispievajú k ľudskému zdraviu, pričom predstavujú nenahraditeľné kultúrne, spoločenské a duchovné hodnoty;

| D. | keďže v dôsledku zmeny klímy a straty biodiverzity bude častejšie a s väčšou intenzitou dochádzať k prírodným rušivým faktorom, ako sú suchá, povodne, búrky, zamorenie škodcami, erózia a požiare, čo bude podľa Medzivládneho panelu o zmene klímy spôsobovať čoraz väčšie škody na svetových lesoch; keďže zvýšenie investícií do riešení blízkych prírode je jedným z nákladovo najefektívnejších nápravných opatrení na riešenie emisií a ochranu životne dôležitých ekosystémov pri súčasnom zlepšovaní živobytia, odolnosti a potravinovej bezpečnosti; |
| --- | --- |

D.

keďže v dôsledku zmeny klímy a straty biodiverzity bude častejšie a s väčšou intenzitou dochádzať k prírodným rušivým faktorom, ako sú suchá, povodne, búrky, zamorenie škodcami, erózia a požiare, čo bude podľa Medzivládneho panelu o zmene klímy spôsobovať čoraz väčšie škody na svetových lesoch; keďže zvýšenie investícií do riešení blízkych prírode je jedným z nákladovo najefektívnejších nápravných opatrení na riešenie emisií a ochranu životne dôležitých ekosystémov pri súčasnom zlepšovaní živobytia, odolnosti a potravinovej bezpečnosti;

| E. | keďže na ochranu a obnovu svetových lesov sú potrebné rozsiahle, ambiciózne a zosúladené opatrenia opierajúce sa o politickú a spoločenskú vôľu; |
| --- | --- |

E.

keďže na ochranu a obnovu svetových lesov sú potrebné rozsiahle, ambiciózne a zosúladené opatrenia opierajúce sa o politickú a spoločenskú vôľu;

| F. | keďže zintenzívnenie opatrení na ochranu a obnovu lesov a zvýšenie množstva a kvality lesných ekosystémov musí zohrávať kľúčovú úlohu v politikách udržateľnosti EÚ a členských štátov a pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody; keďže v záujme obmedzenia globálneho otepľovania a s cieľom pomôcť riešiť stratu biodiverzity je nevyhnutné, aby boli lesy chránené, obnovované a spravované takým spôsobom, aby sa maximalizovala ich kapacita na ukladanie oxidu uhličitého a ochranu biodiverzity; keďže v pralesoch sa ukladá viac oxidu uhličitého a nachádza sa v nich zásadný biotop, ktorý v mladých a nanovo vysadených lesoch chýba; |
| --- | --- |

F.

keďže zintenzívnenie opatrení na ochranu a obnovu lesov a zvýšenie množstva a kvality lesných ekosystémov musí zohrávať kľúčovú úlohu v politikách udržateľnosti EÚ a členských štátov a pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody; keďže v záujme obmedzenia globálneho otepľovania a s cieľom pomôcť riešiť stratu biodiverzity je nevyhnutné, aby boli lesy chránené, obnovované a spravované takým spôsobom, aby sa maximalizovala ich kapacita na ukladanie oxidu uhličitého a ochranu biodiverzity; keďže v pralesoch sa ukladá viac oxidu uhličitého a nachádza sa v nich zásadný biotop, ktorý v mladých a nanovo vysadených lesoch chýba;

| G. | keďže podľa správy FAO o stave svetových lesov z roku 2020 „poľnohospodárska expanzia je naďalej hlavnou hnacou silou odlesňovania“ popri rozvoji miest, rozvoji infraštruktúry a baníctve; keďže je potrebné úzko spolupracovať s partnerskými krajinami EÚ a rôznymi zainteresovanými subjektmi s cieľom nájsť inovatívne a pozitívne interakcie medzi potravinovou bezpečnosťou, udržateľným poľnohospodárstvom a lesným hospodárstvom; keďže EÚ sa tiež nepriamo podieľa na odlesňovaní a degradácii svetových lesov a iných prírodných ekosystémov prostredníctvom dovozu a spotreby komodít spojených s odlesňovaním, ako sú sója, palmový olej, guma, kukurica, hovädzie mäso, koža a kakao; keďže spotreba EÚ predstavuje približne 10 % z celosvetového podielu odlesňovania, ktorý je súčasťou celkovej konečnej spotreby tovaru, ktorý prispieva k odlesňovaniu; |
| --- | --- |

G.

keďže podľa správy FAO o stave svetových lesov z roku 2020 „poľnohospodárska expanzia je naďalej hlavnou hnacou silou odlesňovania“ popri rozvoji miest, rozvoji infraštruktúry a baníctve; keďže je potrebné úzko spolupracovať s partnerskými krajinami EÚ a rôznymi zainteresovanými subjektmi s cieľom nájsť inovatívne a pozitívne interakcie medzi potravinovou bezpečnosťou, udržateľným poľnohospodárstvom a lesným hospodárstvom; keďže EÚ sa tiež nepriamo podieľa na odlesňovaní a degradácii svetových lesov a iných prírodných ekosystémov prostredníctvom dovozu a spotreby komodít spojených s odlesňovaním, ako sú sója, palmový olej, guma, kukurica, hovädzie mäso, koža a kakao; keďže spotreba EÚ predstavuje približne 10 % z celosvetového podielu odlesňovania, ktorý je súčasťou celkovej konečnej spotreby tovaru, ktorý prispieva k odlesňovaniu;

| H. | keďže nedávne vyšetrovanie uskutočnené organizáciou Global Witness odhalilo, že medzi rokmi 2013 a 2019 boli finančné inštitúcie so sídlom v EÚ hlavným medzinárodným zdrojom finančných prostriedkov pre šesť poľnohospodárskych podnikov spojených s ničením lesov v Amazónii, Konžskej panve a Papue-Novej Guinei, ktoré podporili zhruba 7 miliardami EUR (9); |
| --- | --- |

H.

keďže nedávne vyšetrovanie uskutočnené organizáciou Global Witness odhalilo, že medzi rokmi 2013 a 2019 boli finančné inštitúcie so sídlom v EÚ hlavným medzinárodným zdrojom finančných prostriedkov pre šesť poľnohospodárskych podnikov spojených s ničením lesov v Amazónii, Konžskej panve a Papue-Novej Guinei, ktoré podporili zhruba 7 miliardami EUR (9);

| I. | keďže súčasné dobrovoľné záväzky spoločností a bánk týkajúce sa boja proti odlesňovaniu nepriniesli zmenu správania potrebnú na zastavenie tohto katastrofálneho ničenia životného prostredia; |
| --- | --- |

I.

keďže súčasné dobrovoľné záväzky spoločností a bánk týkajúce sa boja proti odlesňovaniu nepriniesli zmenu správania potrebnú na zastavenie tohto katastrofálneho ničenia životného prostredia;

| J. | keďže negatívny vplyv smernice o obnoviteľných zdrojoch energie na svetové lesy a lesy EÚ si vyžaduje prepracovanie tejto smernice (10); keďže však zavedené zmeny tento problém neriešia; |
| --- | --- |

J.

keďže negatívny vplyv smernice o obnoviteľných zdrojoch energie na svetové lesy a lesy EÚ si vyžaduje prepracovanie tejto smernice (10); keďže však zavedené zmeny tento problém neriešia;

| K. | keďže dotácie na bioenergiu z dreva by sa mali presmerovať na energetickú účinnosť a energiu z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

K.

keďže dotácie na bioenergiu z dreva by sa mali presmerovať na energetickú účinnosť a energiu z obnoviteľných zdrojov;

| L. | keďže platné pravidlá smernice o energii z obnoviteľných zdrojov vychádzajú z myšlienky, že úroda určená na energiu je udržateľná a šetrná ku klíme a umožňuje obnovenie zdroja v primeranom časovom období; keďže táto myšlienka je nesprávna; |
| --- | --- |

L.

keďže platné pravidlá smernice o energii z obnoviteľných zdrojov vychádzajú z myšlienky, že úroda určená na energiu je udržateľná a šetrná ku klíme a umožňuje obnovenie zdroja v primeranom časovom období; keďže táto myšlienka je nesprávna;

| M. | keďže na účinnejšiu ochranu svetových lesov a ďalších prírodných ekosystémov budú potrebné opatrenia na všetkých úrovniach vrátane regulačných opatrení a prísnejšieho presadzovania platných právnych predpisov, ako aj významné verejné i súkromné investície; keďže to možno dosiahnuť len zabezpečením súdržnosti politík vo všetkých odvetviach a medzi vnútornými a vonkajšími politikami EÚ uplatňovaním zásady „neškodiť“; |
| --- | --- |

M.

keďže na účinnejšiu ochranu svetových lesov a ďalších prírodných ekosystémov budú potrebné opatrenia na všetkých úrovniach vrátane regulačných opatrení a prísnejšieho presadzovania platných právnych predpisov, ako aj významné verejné i súkromné investície; keďže to možno dosiahnuť len zabezpečením súdržnosti politík vo všetkých odvetviach a medzi vnútornými a vonkajšími politikami EÚ uplatňovaním zásady „neškodiť“;

| N. | keďže zvýšená ochrana a obnova lesov a iných prírodných ekosystémov, ako aj udržateľné obhospodarovanie lesov sú dôležité na zachovanie živobytia pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít, poskytujú príležitostí na sociálny a hospodársky rozvoj a vytvárajú pracovné miesta a umožňujú rozvoj udržateľných biohospodárstiev pri súčasnom zlepšovaní ekosystémových služieb a ochrane biodiverzity; keďže lesy predstavujú ekologické hospodárske odvetvie s potenciálom vytvoriť 10 až 16 miliónov pracovných miest na celom svete; |
| --- | --- |

N.

keďže zvýšená ochrana a obnova lesov a iných prírodných ekosystémov, ako aj udržateľné obhospodarovanie lesov sú dôležité na zachovanie živobytia pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít, poskytujú príležitostí na sociálny a hospodársky rozvoj a vytvárajú pracovné miesta a umožňujú rozvoj udržateľných biohospodárstiev pri súčasnom zlepšovaní ekosystémových služieb a ochrane biodiverzity; keďže lesy predstavujú ekologické hospodárske odvetvie s potenciálom vytvoriť 10 až 16 miliónov pracovných miest na celom svete;

| O. | keďže mangrovy plnia kľúčové ekosystémové služby, pretože sa v nich ukladá veľké množstvá oxidu uhličitého, sú dôležitou oblasťou trenia pre mnohé druhy rýb koralových útesov a chránia koralové útesy pred zaťažením živinami a usadeninami a pobrežné oblasti pred záplavami; keďže mangrovy až donedávna pokrývali viac než tri štvrtiny tropických pobreží a viac než polovica z nich zmizla v dôsledku rozvoja pobrežia, akvakultúry, znečisťovania a neudržateľného využívania; |
| --- | --- |

O.

keďže mangrovy plnia kľúčové ekosystémové služby, pretože sa v nich ukladá veľké množstvá oxidu uhličitého, sú dôležitou oblasťou trenia pre mnohé druhy rýb koralových útesov a chránia koralové útesy pred zaťažením živinami a usadeninami a pobrežné oblasti pred záplavami; keďže mangrovy až donedávna pokrývali viac než tri štvrtiny tropických pobreží a viac než polovica z nich zmizla v dôsledku rozvoja pobrežia, akvakultúry, znečisťovania a neudržateľného využívania;

| P. | keďže konverzia mangrovov spôsobuje 10 % uhlíkových emisií z odlesňovania, hoci mangrovy predstavujú len 0,7 % tropických lesov (11); |
| --- | --- |

P.

keďže konverzia mangrovov spôsobuje 10 % uhlíkových emisií z odlesňovania, hoci mangrovy predstavujú len 0,7 % tropických lesov (11);

| Q. | keďže objem finančných prostriedkov poskytovaných EÚ na podporu ochrany a obnovy lesov a udržateľného lesného hospodárstva v partnerských krajinách je vzhľadom na rozsah problému nedostatočný; keďže je potrebné, aby sa do mechanizmov financovania EÚ lepšie začlenili ochrana, obnova a udržateľné obhospodarovanie lesov a ďalších prírodných ekosystémov, ako aj ich súvisiace vedľajšie prínosy a aspekty ľudských práv; |
| --- | --- |

Q.

keďže objem finančných prostriedkov poskytovaných EÚ na podporu ochrany a obnovy lesov a udržateľného lesného hospodárstva v partnerských krajinách je vzhľadom na rozsah problému nedostatočný; keďže je potrebné, aby sa do mechanizmov financovania EÚ lepšie začlenili ochrana, obnova a udržateľné obhospodarovanie lesov a ďalších prírodných ekosystémov, ako aj ich súvisiace vedľajšie prínosy a aspekty ľudských práv;

| R. | keďže EÚ a jej členské štáty majú dlhoročnú tradíciu a skúsenosti v oblasti udržateľného obhospodarovania lesov a môžu ich využívať na pomoc iným krajinám pri budovaní kapacít v tejto oblasti; |
| --- | --- |

R.

keďže EÚ a jej členské štáty majú dlhoročnú tradíciu a skúsenosti v oblasti udržateľného obhospodarovania lesov a môžu ich využívať na pomoc iným krajinám pri budovaní kapacít v tejto oblasti;

| S. | keďže pôvodné obyvateľstvo, miestne komunity a ochrancovia životného prostredia sú čoraz viac ohrození a zastrašovaní a pri svojom úsilí o ochranu lesov, pôdy a životného prostredia sú vystavení porušovaniu ľudských práv; |
| --- | --- |

S.

keďže pôvodné obyvateľstvo, miestne komunity a ochrancovia životného prostredia sú čoraz viac ohrození a zastrašovaní a pri svojom úsilí o ochranu lesov, pôdy a životného prostredia sú vystavení porušovaniu ľudských práv;

| T. | keďže pravdepodobnosť prechodu patogénov ako vírusy z voľne žijúcich a domácich zvierat na ľudí (zoonóza) môže zvyšovať ničenie a úprava prirodzených ekosystémov; |
| --- | --- |

T.

keďže pravdepodobnosť prechodu patogénov ako vírusy z voľne žijúcich a domácich zvierat na ľudí (zoonóza) môže zvyšovať ničenie a úprava prirodzených ekosystémov;

| U. | keďže udržateľná a účinná politika lesného hospodárstva vyžaduje spoľahlivé informácie o lesných zdrojoch, ich stave, spôsobe ich riadenia a využívania, ako aj spoľahlivé informácie o zmene využívania pôdy; |
| --- | --- |

U.

keďže udržateľná a účinná politika lesného hospodárstva vyžaduje spoľahlivé informácie o lesných zdrojoch, ich stave, spôsobe ich riadenia a využívania, ako aj spoľahlivé informácie o zmene využívania pôdy;

| V. | keďže lesy a hodnotový reťazec lesného hospodárstva majú zásadný význam pre ďalší rozvoj obehového biohospodárstva, keďže zabezpečujú pracovné miesta a hospodársku prosperitu vo vidieckych a mestských oblastiach, zmierňujú zmeny klímy a poskytujú výhody súvisiace so zdravím; |
| --- | --- |

V.

keďže lesy a hodnotový reťazec lesného hospodárstva majú zásadný význam pre ďalší rozvoj obehového biohospodárstva, keďže zabezpečujú pracovné miesta a hospodársku prosperitu vo vidieckych a mestských oblastiach, zmierňujú zmeny klímy a poskytujú výhody súvisiace so zdravím;

| 1. | víta oznámenie Komisie s názvom Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov a považuje ho za dobrý základ pre vytvorenie rozhodných opatrení; súhlasí s piatimi prioritami predstavenými v oznámení; zdôrazňuje, že tieto priority sú všetky potrebné na zastavenie a zvrátenie odlesňovania a degradácie prírodných ekosystémov, najmä lesov, ako aj straty biodiverzity a súvisiaceho porušovania ľudských práv, a že je potrebné, aby sa urýchlene a jednotne implementovali; pripomína však, že EÚ a jej členské štáty by mali byť pri svojich krokoch ambicióznejšie, aby splnili svoje záväzky a riešili naliehavosť odlesňovania a zhoršovania kvality lesov na celom svete; zdôrazňuje význam komplexného súboru opatrení a iniciatív vrátane nových regulačných opatrení, ktoré sú účinné, doplnkové, vymáhateľné a zahŕňajú monitorovanie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa v rámci environmentálnej politiky EÚ uznali právomocí, zodpovednosti a finančné prostriedky EÚ dostupné v oblasti ochrany lesov vrátane európskych lesov ako súčasti svetových lesov; opakuje, že úspech v našej vonkajšej činnosti a reakcia našich partnerov na ochranu ich lesov závisí od toho, ako účinní a ambiciózni sme vo vzťahu k nášmu vlastnému prírodnému dedičstvu; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby v súlade s Európskou zelenou dohodou a stratégiou biodiverzity do roku 2030 zabezpečili najvyššie normy ochrany životného prostredia a väčšiu súdržnosť medzi úlohou ochrany a obnovy lesov v EÚ aj jej vonkajšou činnosťou; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripomína, že od EÚ a členských štátov sa očakáva prijatie naliehavých opatrení na ochranu a obnovu lesov, aby si tak splnili svoje záväzky vyplývajúce z cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, Parížskej dohody, globálneho strategického plánu pre biodiverzitu na roky 2011 – 2020, strategického plánu OSN pre lesy na roky 2017-2030 a jeho globálnych cieľov v oblasti lesov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzdvihuje úlohu lesov pri zvyšovaní odolnosti proti nepriaznivým účinkom zmeny klímy; zdôrazňuje potrebu konkrétnych a účinných opatrení v rámci stratégií a plánov na adaptáciu na zmenu klímy vrátane synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na ňu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje pozitívny prínos lesov pre ľudské zdravie a kvalitu života občanov a vysokú environmentálnu hodnotu, pokiaľ ide o sekvestráciu uhlíka, uchovávanie vody, kontrolu erózie a ochranu pred zosuvmi pôdy; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že príčiny odlesňovania presahujú samotné odvetvie lesného hospodárstva a týkajú sa širokého spektra otázok, ako sú držba pôdy, ochrana práv pôvodného obyvateľstva, poľnohospodárske politiky, zmena klímy, demokracia, ľudské práva a politická sloboda; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že pri ochrane lesných ekosystémovmajú ústrednú úlohu domorodé ženy a poľnohospodárky; s obavami však upozorňuje na nedostatočné zapojenie žien a ich slabé postavenie v rámci procesu riadenia prírodných zdrojov; domnieva sa, že rodová rovnosť v lesníckom vzdelávaní zohráva kľúčovú úlohu pri udržateľnom obhospodarovaní lesov a mala by sa odraziť v akčnom pláne EÚ pre vynútiteľnosť práva, správu a obchod v lesnom hospodárstve (FLEGT); |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila úsilie o celostné riešenie odlesňovania jednotným politickým rámcom a zároveň zabezpečila zachovanie ekosystémov; pripomína význam dodržiavania hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv; podporuje prebiehajúce rokovania o vytvorení záväzného nástroja OSN pre nadnárodné korporácie a iné podniky v súvislosti s ľudskými právami a zdôrazňuje význam aktívneho zapojenia EÚ do tohto procesu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | súhlasí s Komisiou a zdôrazňuje odkaz v oznámení Komisie na nenahraditeľnú povahu pralesov a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby uznali, že ochrana pôvodných lesov je obrovským prínosom pri zmierňovaní zmeny klímy, a to vďaka veľkosti a dlhovekosti ich ekosystémových zásob uhlíka; zdôrazňuje, že zalesňovanie, ktoré je v súlade s ochranou a posilňovaním miestnych ekosystémov, môže pomôcť dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, pričom poznamenáva, že novo vysadené lesy nemôžu nahradiť pralesy; zdôrazňuje, že ochrana lesov by mala byť politickou prioritou EÚ; zdôrazňuje, že EÚ by mala ísť príkladom a zabezpečiť plnenie medzinárodných sociálnych a environmentálnych záväzkov, a to tak svojich vlastných, ako aj svojich členských štátov vrátane záväzkov v oblasti klímy, biodiverzity a ľudských práv; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili účinné vykonávanie existujúcich prioritných oblastí a začlenili záväzné ciele na ochranu a obnovu lesných ekosystémov, najmä pralesov, do budúcej stratégie EÚ v oblasti lesného hospodárstva, ktorá by mala byť plne v súlade s návrhom načrtnutým v stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 týkajúcim sa záväzných cieľov obnovy a chránených oblastí; zdôrazňuje význam poskytnutia primeranej podpory a finančných prostriedkov na tieto opatrenia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje, že osobitná pozornosť by sa mala venovať mangrovom v pobrežných oblastiach, ktoré sú obzvlášť postihnuté zmenou klímy a predstavujú veľkú príležitosť pre politiky v oblasti ochrany, adaptácie a zmierňovania; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v oznámení chýba akákoľvek zmienka o mangrovoch; zdôrazňuje, že 80 % suchozemskej biodiverzity možno nájsť v lesoch a že mangrovy sú dôležité z hľadiska klímy a biodiverzity, ako aj z hľadiska živobytia príslušných miestnych komunít; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje úlohu občianskej spoločnosti pri ochrane životného prostredia a udržateľnej spotrebe a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili úplnú transparentnosť a účasť verejnosti na opatreniach týkajúcich sa využívania lesov a využívania pôdy s cieľom predchádzať odlesňovaniu a zhoršovaniu kvality lesov, presadzovať ochranu lesov a udržateľné obhospodarovanie lesov a podporovať ochranu a obnovu prírodných lesov na regionálnej a globálnej úrovni; zdôrazňuje, že je dôležité vytvoriť online platformu pre dialóg viacerých zainteresovaných subjektov a členských štátov o odlesňovaní, degradácii lesov a spôsoboch udržateľného zvyšovania svetového lesného porastu s cieľom vybudovať aliancie, prijať spoločné záväzky na zastavenie odlesňovania a vymieňať si skúsenosti a informácie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu, práva a potrebu podpory pôvodného obyvateľstva a miestnych spoločenstiev vrátane žien pri ochrane svetových lesov a v rozhodovacom procese týkajúcom sa týchto lesov; okrem toho uznáva hrozby a porušovanie ľudských práv, ktorým sú vystavení; vyzýva preto Komisiu, aby zohľadnila ich úlohu a zapojila ich do navrhovania, prijímania, vykonávania a presadzovania opatrení na ochranu lesov, či už na celosvetovej úrovni, na úrovni EÚ, na vnútroštátnej úrovni alebo na nižšej ako vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pripomína, že mnohí poľnohospodári sú si vedomí toho, že lesy sú neoddeliteľnou a nevyhnutnou súčasťou krajiny pre ich príslušné ekologické, hospodárske a sociálne funkcie, a že sa rovnako ako v minulosti usilujú chrániť, využívať a regenerovať lesy; konštatuje, že niektoré miestne spoločenstvá a pôvodné obyvateľstvo po stáročia používali tradičné poľnohospodárske techniky na zachovanie lesov s osobitným chápaním udržateľného využívania pôdy; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripomína, že pôvodné obyvateľstvo, miestne spoločenstvá, drobní poľnohospodári a ženy majú nepostrádateľné znalosti o lesoch a sú od nich do veľkej miery závislé; vyzýva EÚ, aby zabezpečila uznanie držby pôdy a ľudských práv v rámci sociálnej spravodlivosti, a to v súlade s Dobrovoľnými usmerneniami pre zodpovednú správu držby pôdy, rybolovných zdrojov a lesov v kontexte národnej potravinovej bezpečnosti (VGGT) FAO OSN, Deklaráciou OSN o právach pôvodného obyvateľstva (UNDRIP) a Dohovorom Medzinárodnej organizácie práce (MOP) č. 169, ako aj ich účinnú účasť na navrhovaní a vykonávaní rozvojových programov EÚ, ktoré majú vplyv na ne a na presadzovanie opatrení na ochranu lesov, a to na základe poznatkov získaných z programu FLEGT; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pripomína význam primeraného prístupu k spravodlivosti, právnym prostriedkom nápravy a účinnej ochrane oznamovateľov v krajinách vyvážajúcich prírodných zdroje, aby sa zabezpečila efektívnosť všetkých právnych predpisov alebo iniciatív; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posilnili svoju podporu osôb, ktoré sa zasadzujú za ochranu životného prostredia a lesov v EÚ a na celom svete; |
| --- | --- |

16.

| 17. | víta záväzok Komisie zvýšiť udržateľnosť a transparentnosť dodávateľského reťazca a investícií s cieľom zabezpečiť spotrebu výrobkov z dodávateľských reťazcov, ktorých súčasťou nie je odlesňovanie; v tejto súvislosti opakuje význam komplexného súboru opatrení a iniciatív; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva Komisiu, aby pri príprave všetkých takýchto opatrení a iniciatív zvážila aj to, ako môžu čo najlepšie prispieť k ochrane ďalších relevantných prirodzených ekosystémov, ktorým hrozí vážne riziko znehodnotenia alebo konverzie; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zastáva názor, že na riešenie problému komodít prispievajúcich k odlesňovaniu je kľúčové jednotné vymedzenie koncepcie dodávateľského reťazca, ktorý neprispieva k odlesňovaniu, a vyzýva Komisiu, aby takéto vymedzenie pojmu navrhla; v tejto súvislosti zdôrazňuje pevné prepojenie medzi hodnotovými reťazcami založenými na lesoch a cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | konštatuje, že podpora transparentných systémov certifikácie komodít, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu, je jedným z viacerých vhodných nástrojov, no zároveň poukazuje na to, že hlavným cieľom týchto systémov musí byť boj proti odlesňovaniu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva Komisiu, aby bezodkladne uskutočnila štúdie týkajúce sa systémov certifikácie a overovania v odvetví lesného hospodárstva a výrobkov z dreva a systémov certifikácie komodít, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu; vyzýva Komisiu, aby predložila tieto štúdie Európskeho parlamentu na ďalšie zváženie spolu s navrhovanými následnými akciami a opatreniami s cieľom podporiť prísnejšie normy a zabezpečiť transparentnosť certifikačných systémov a systémov overovania treťou stranou; |
| --- | --- |

21.

| 22. | víta oznámenie Komisie o ďalšej integrácii aspektov odlesňovania do systému environmentálnej značky EÚ, zeleného verejného obstarávania a ďalších iniciatív v kontexte obehového hospodárstva ako súčasť komplexného súboru akcií a iniciatív na zabezpečenie dodávateľských reťazcov, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opakovane žiada Komisiu, aby bezodkladne predložila návrh právneho rámca EÚ založeného na náležitej starostlivosti, ktorého súčasťou bude posúdenie vplyvu, s cieľom zabezpečiť v prípade výrobkov uvádzaných na trh EÚ udržateľné dodávateľské reťazce, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu, pričom sa budú najmä riešiť hlavné hybné sily dovozu spojeného s odlesňovaním; domnieva sa, že takýto rámec by mal byť vykonateľný a v súlade s medzinárodnými normami a záväzkami, mal by sa uplatňovať na celý dodávateľský reťazec, keď sa dôkladne vyhodnotí, že je funkčný a uplatniteľný na všetky subjekty na trhu vrátane MSP, a mal by ho sprevádzať spoľahlivý mechanizmus presadzovania vrátane účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií; poukazuje na to, že opatrenia EÚ v tejto súvislosti by nemali viesť k strate príjmov ľudí v rozvojových krajinách, ale k novým hospodárskym príležitostiam a celkovej transformácii na udržateľnejšie hospodárstvo; vyzýva Komisiu, aby na príslušných medzinárodných fórach obchodu s komoditami deklarovala svoju podporu v otázke udržateľnosti dodávateľských reťazcov vrátane odlesňovania a degradácie lesov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzýva Komisiu, aby predložila požiadavky náležitej starostlivosti pre finančné inštitúcie s cieľom identifikovať vplyvy odlesňovania, ktoré spôsobuje EÚ, na environmentálne, sociálne a ľudské práva, predchádzať im a zmierňovať ich, a to s cieľom zaručiť, aby žiadny finančný ani bankový subjekt EÚ nebol ani priamo, ani nepriamo spojený s odlesňovaním, degradáciou lesov, zmenou alebo znehodnocovaním prírodných ekosystémov alebo porušovaním ľudských práv; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje úlohu vlastníkov a manažérov lesov pri zabezpečovaní udržateľného rozvoja lesov; zdôrazňuje, že európske lesnícke odvetvia môžu prispieť k zlepšeniu globálnych noriem pre udržateľné obhospodarovanie lesov; je presvedčený, že európske priemyselné odvetvia, MSP a mikropodniky v odvetví lesného hospodárstva by mali tiež zohrávať úlohu v dialógu s partnerskými krajinami o tom, ako ďalej podporovať udržateľnosť v celom hodnotovom reťazci; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzýva súkromný sektor, aby bol aktívny v boji proti odlesňovaniu v rámci svojich dodávateľských reťazcov a investícií, a to plnením svojich záväzkov v oblasti nulového odlesňovania a zabezpečením úplnej transparentnosti pri plnení svojich záväzkov; zdôrazňuje potrebu stimulácie súkromných investícií s cieľom riešiť príčiny odlesňovania a plniť ciele udržateľného rozvoja a Parížskej dohody; zároveň vyzýva Komisiu, aby prehĺbila spoluprácu so súkromným sektorom a vytvorila vhodné nástroje na stimulovanie priekopníkov na základe zásady spoločnej zodpovednosti; víta prebiehajúce preskúmanie smernice o zverejňovaní nefinančných informácií (12) a vyzýva Komisiu, aby zvýšila kvalitu a rozsah zverejňovania nefinančných informácií, najmä pokiaľ ide o environmentálne aspekty, a aby podporovala začlenenie aspektov lesného hospodárstva do sociálnej zodpovednosti podnikov; ďalej pripomína význam dodržiavania hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv; podporuje prebiehajúce rokovania o vytvorení záväzného nástroja OSN pre nadnárodné korporácie a iné podniky v súvislosti s ľudskými právami a zdôrazňuje význam aktívneho zapojenia EÚ do tohto procesu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva Komisiu, aby spolu so súkromným sektorom a ďalšími aktérmi v oblasti rozvoja posúdila nové riešenia týkajúce sa financovania rizika katastrof a poistenia proti katastrofickým udalostiam, ktoré postihujú veľký počet hektárov lesa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva Komisiu, aby podporovala a stimulovala inovácie a iniciatívy, ktorých hybnou silou je priemysel, s cieľom rozvíjať udržateľnosť v hodnotových reťazcoch; |
| --- | --- |

28.

| 29. | považuje za potrebné presmerovať finančné toky, súkromné aj verejné, na činnosti, ktoré nevedú k odlesňovaniu; pripomína, že do 31. decembra 2021 by Komisia mala posúdiť ustanovenia potrebné na rozšírenie rozsahu pôsobnosti nariadenia o taxonómii (13) na hospodárske činnosti, ktoré výrazne poškodzujú udržateľnosť životného prostredia; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby efektívne využívali kombinované finančné mechanizmy na prilákanie finančných prostriedkov súkromného sektora do obnovy lesov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby navrhli konkrétne opatrenia na posilnenie politického a regulačného rámca na podporu ochrany a obnovy lesov a udržateľného obhospodarovania lesov na celosvetovej úrovni a aby poskytli usmernenie a konkrétne opatrenia týkajúce sa udržateľného plánovania využívania pôdy; vyzýva Komisiu, aby podporovala výmenu najlepších postupov medzi členskými štátmi EÚ, ale aj s tretími krajinami; ďalej vyzýva Komisiu, aby nabádala k tomu, aby sa proces právnej reformy v producentských krajinách uskutočňoval s účinným a zmysluplným zapojením všetkých zainteresovaných strán vrátane občianskej spoločnosti, pôvodného obyvateľstva a miestnych spoločenstiev, s osobitnou pozornosťou venovanou účinnému zapojeniu žien; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje význam propagovania udržateľného obhospodarovania lesov a udržateľného biohospodárstva; uznáva, že udržateľné modely obhospodarovania lesov a udržateľné využívanie pôdy na celom svete môžu prispieť k predchádzaniu odlesňovania a degradácie lesov a mali by vychádzať z najvyšších noriem udržateľnosti, zosúladiť hospodársku, environmentálnu a spoločenskú udržateľnosť, s ochranou biodiverzity a vzácnych záchytov uhlíka ako ústredných prvkov pri zachovaní svojej vnútornej hodnoty, produktivity a ekosystémových služieb; vyzýva Komisiu, aby podporovala udržateľné lesné hospodárstvo a poľnohospodárstvo a vypracovala stimulačné mechanizmy pre malých poľnohospodárov a miestne komunity s cieľom zachovať a zlepšiť ekosystémové služby a produkty získané prostredníctvom udržateľného lesného hospodárstva a poľnohospodárstva; zdôrazňuje význam agrolesníckych systémov pre poľnohospodársku výrobu, diverzifikáciu, zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu a pre predchádzanie rozširovania púští; poukazuje na to, že tieto poľnohospodársko-lesnícke systémy sa vyznačujú vyššou účinnosťou využívania pôdy než iné poľnohospodárske systémy; vyzýva na zmenu s cieľom systematicky stimulovať existujúce agrolesnícke systémy s vysokou prírodnou hodnotou, uľahčiť ich obnovu a zabezpečiť budovanie kapacít na zefektívnenie tejto výrobnej metódy; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdôrazňuje, že program Horizont 2020 už financoval významný výskum a inovácie pri prechode na udržateľnejšie postupy využívania pôdy a dodávateľské reťazce s cieľom zastaviť odlesňovanie a degradáciu lesov; žiada o zvýšenie financovania, aby bolo možné v rámci programu Horizont Európa pokračovať v poskytovaní podpory v týchto oblastiach; |
| --- | --- |

33.

| 34. | upozorňuje na ministerské vyhlásenie o prínose lesov pre klímu z Katovíc v rámci Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCC), ktoré prijalo medzinárodné spoločenstvo 12. decembra 2018 a v ktorom sa zdôrazňuje význam lesov a používania dreva na ochranu klímy a tieto otázky sa dávajú do súvislosti s ďalšími medzinárodnými cieľmi a rozhodnutiami týkajúcimi sa lesov; konštatuje, že ako sa uvádza vo vyhlásení, tieto ciele možno dosiahnuť len multifunkčným aktívnym obhospodarovaním lesov, čo znamená stratégiu hospodárenia, ktorá zohľadňuje a vyvažuje všetky ciele súvisiace s lesmi, ako sú ukladanie oxidu uhličitého, ochrana druhov a pôdy, ťažba surovín, rekreácia a výroba potravín; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje zásadnú úlohu lesného hospodárstva spolu s poľnohospodárstvom pri riadení prírodných zdrojov a využívaní pôdy vo vidieckych oblastiach EÚ a vo svete; v tejto súvislosti uznáva, že medzi jednotlivými členskými štátmi existujú rozdiely v otázke obhospodarovania lesov, vlastníctva lesov, agrolesníctva, ako aj v ich možnostiach; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje, že metódy na dosiahnutie cieľov stanovených v balíku opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov nesmú viesť k odlesňovaniu a degradácii lesov v iných častiach sveta; vyzýva preto Komisiu, aby do roku 2021 preskúmala príslušné aspekty správy priloženej k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2019/807 (14) a v prípade potreby zrevidovala toto nariadenie bez zbytočného odkladu a v každom prípade do roku 2023 na základe stavu vedeckých poznatkov a v súlade so zásadou predbežnej opatrnosti; žiada Komisiu, aby čo najskôr, najneskôr však do roku 2030, prehodnotila údaje súvisiace so sójou a aby postupne vyradila biopalivá s vysokou mierou rizika nepriamej zmeny využívania pôdy (ILUC); |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdôrazňuje, že je potrebné znížiť spotrebu dreva a výrobkov z dreva v EÚ podporovaním obehovejšieho hospodárstva, minimalizovaním tvorby odpadu a podporovaním informovanosti spotrebiteľov o ekologických dôsledkoch komodít založených na dreve; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pripomína list viac ako 700 vedcov, v ktorom sa požaduje vedecky podložená revízia smernice o obnoviteľných zdrojoch energie, najmä vyňatie určitých druhov drevenej biomasy z možnosti započítania k cieľu a z oprávnenosti na získanie podpory; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdôrazňuje, že rastúce využívanie dreva na biopalivá a bioenergiu vytvára tlak na lesy EÚ a svetové lesy vzhľadom na rastúci dopyt po energii z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poznamenáva, že na konferencii COP23 sa prejavili ambície niekoľkých krajín, ktoré sú bohaté na pralesy a lesy s vysokou biodiverzitou a predstavujú polovicu svetovej populácie, zvýšiť využívanie dreva a iných rastlín surovín na výrobu energie (15); opakuje, že by EÚ nemala dávať nesprávny príklad a že musí zabezpečiť, aby pravidlá, ktorými sa riadi politika v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, neviedli ku zdecimovaným a znehodnoteným ekosystémom; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby plne zohľadnili vplyv zvýšeného využívania biopalív na odlesňovanie; vyzýva preto Komisiu, aby zásadne reformovala politiky EÚ v oblasti bioenergie, konkrétne revíziou smernice o obnoviteľných zdrojoch energie; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila účinné opatrenia v oblasti udržateľnej výroby a využívania drevných palív, a to aj pokiaľ ide o vysokú úroveň dovozu drevených peliet do EÚ a možné riziká, ktoré takýto dovoz predstavuje pre lesy v tretích krajinách; domnieva sa, že by sa mala podporovať zásada kaskádového využívania, ktorá sa môže využívať ako užitočný spôsob na zlepšenie efektívnosti využívania zdrojov; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pripomína, že približne 2,6 miliardy ľudí na celom svete využíva na varenie tradičnú biomasu, najmä drevo a drevené uhlie, pričom takmer tri štvrtiny z nich nemajú prístup k účinným sporákom; vyzýva EÚ, aby zintenzívnila podporu tretím krajinám v záujme prechodu na udržateľné a obnoviteľné zdroje energie a zníženie tlaku na odlesňovanie spôsobené využívaním dreva ako paliva; zdôrazňuje, že keby boli energetické systémy tretích krajín decentralizovanejšie, umožnilo by to priamy prechod na udržateľné obnoviteľné zdroje energie; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poznamenáva, že sociálny a hospodársky význam poľnohospodárstva narastá, lebo svetová populácia rastie a vyžaduje si zvýšenú výrobu potravín a poľnohospodárskych komodít pri súčasnom zmierňovaní zmeny klímy; so znepokojením berie na vedomie odhad, že 14 % svetových potravín sa stráca pri zbere, porážke a spracovaní (16), a zdôrazňuje, že treba prijať jednotné opatrenia na predchádzanie potravinovým stratám a plytvaniu potravinami v rámci potravinového reťazca a rýchlo reagovať na krízy, ktoré by mohli spôsobiť nedostatok potravín; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdôrazňuje význam podpory udržateľného stravovania zvýšením informovanosti spotrebiteľov o vplyvoch modelov spotreby a poskytovaním informácií o strave, ktorá je pre ľudské zdravie lepšia a má nižšiu environmentálnu stopu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdôrazňuje, že je potrebné dosiahnuť ďalší významný pokrok pri vypracúvaní a vo vykonávaní stratégie EÚ pre bielkovinové plodiny a zabezpečovaní stabilnej produkcie bielkovinových plodín v rámci EÚ s cieľom obmedziť nebezpečie odlesňovania spojeného s týmito plodinami v iných regiónoch sveta, znížiť závislosť od dovozu a znížiť tlak na lesy z dôvodu zmeny využívania pôdy; zdôrazňuje, že takýto pokrok by sa mal dosiahnuť okrem iného rozšírením striedania plodín spolu s podporou a poradenstvom pre poľnohospodárov v oblastiach vhodných na pestovanie bielkovinových plodín a že takéto opatrenia by znížili závislosť od dovozu, odlesňovanie, degradáciu a tlak na lesy v dôsledku zmeny využívania pôdy; vyzýva na zavedenie kritérií udržateľnosti pre dovoz rastlinných bielkovín; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zastáva názor, že rámec politiky EÚ by sa mal zaoberať hybnými silami odlesňovania, čím by sa zabezpečila súdržnosť politík súvisiacich s lesmi a znížil tlak na lesy; zastáva názor, že takouto rámcovou politikou by sa podporilo ešte inovačnejšie, udržateľnejšie a účinnejšie poľnohospodárstvo v rámci EÚ aj mimo nej a obmedzili by sa potravinové straty v celom potravinovom reťazci prostredníctvom nových technológií; poukazuje na to, že rámcové ciele možno splniť tak, že sa poľnohospodárom poskytne jednoduchý prístup k finančným prostriedkom, aby mohli získať najmodernejšie technológie pre vysoko precízne poľnohospodárstvo; |
| --- | --- |

47.

| 48. | zdôrazňuje, že hoci poľnohospodári sú stredobodom zabezpečovania našich základných poľnohospodárskych a potravinových potrieb, ich práca závisí od prírodných zdrojov, ako sú pôda, voda a lesy; konštatuje, že uznanie multifunkčnosti lesov má zásadný význam pre správne hospodárenie s naším globálnym lesným dedičstvom; zdôrazňuje, že hospodárske, sociálne a environmentálne aspekty – od tradičnej výroby dreva a iných výrobkov až po ekosystémové služby, biodiverzitu a ďalšie environmentálne prínosy, ako sú absorpcia uhlíka a ukladanie oxidu uhličitého, ktoré zabraňujú erózii pôdy a zlepšujú kvalitu ovzdušia a vody – sú navzájom prepojené a vzájomne závislé; zdôrazňuje, že tieto aspekty si vyžadujú holistický a koherentný prístup, pokiaľ ide o ochranu, obnovu a obhospodarovanie lesov a riešenie problému odlesňovania; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali konkrétne kroky na zharmonizovanie údajov a zlepšenie dostupnosti informácií a údajov získaných prostredníctvom existujúcich a nových nástrojov na monitorovanie a posudzovanie lesov v EÚ a vo svete, a aby zabezpečili, aby sa informácie šírili vo forme, ktorá je prístupná, používateľsky ústretová a zrozumiteľná pre regulačné orgány a orgány presadzovania práva, verejnosť, spotrebiteľov a súkromný sektor a ktorú môžu použiť tvorcovia politík; vyzýva členské štáty, aby skvalitnili svoju štatistiku o objeme dreva, ktoré nakupujú, vrátane údajov o tom, koľko udržateľného dreva, legálneho dreva alebo dreva s licenciou FLEGT môže byť súčasťou ich obstarávania; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili úsilie o zlepšenie dostupnosti, kvality a harmonizácie spoľahlivých informácií o lesných zdrojoch a zmene využívania pôdy na účely poskytovania informácií potrebných pre tvorbu politík prostredníctvom zapojenia širokej škály zainteresovaných strán vrátane partnerských krajín; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdôrazňuje, že dôveryhodné a spoľahlivé monitorovanie lesov a zdieľanie informácií o nich majú zásadný význam pre zlepšenie správy lesov a uľahčenie plnenia záväzkov týkajúcich sa zastavenia odlesňovania v partnerských krajinách; vyzýva EÚ, aby zintenzívnila finančnú a technickú podporu pre partnerské krajiny na dosiahnutie týchto cieľov a s cieľom pomôcť im rozvíjať odborné znalosti potrebné na zlepšovanie miestnych štruktúr lesného hospodárstva a zodpovednosti zaň; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdôrazňuje, že nezákonná ťažba dreva je zaužívanou praxou nielen v tretích krajinách, ale aj v EÚ; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby naďalej rozhodne konali s cieľom predchádzať nezákonnej ťažbe dreva a bojovať proti nej; vyzýva Komisiu, aby vytvorila európsky systém skúmania a ochrany lesov založený na monitorovacom systéme používajúcom GNSS (Galileo a Copernicus) a pozemné siete s cieľom monitorovať činnosti vyplývajúce z ťažby dreva na vjazdoch do areálov podnikov spracúvajúcich drevo a na výjazdoch z nich; zdôrazňuje, že Komisia by sa mala podľa potreby zamerať na predchádzanie nezákonnej ťažbe zlepšením vykonávania nariadenia o dreve (17) a FLEGT; zdôrazňuje, že je potrebné zvýšiť informovanosť verejnosti o sociálnych a ekonomických dôsledkoch nezákonnej ťažby dreva a trestných činov súvisiacich s lesmi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pripomína, že v dôsledku zmeny klímy sa očakáva zvýšenie rizika prírodných požiarov; zdôrazňuje preto, že je potrebné výrazne posilniť prevenciu a pripravenosť prostredníctvom medzinárodnej spolupráce na nástrojoch včasného varovania, odolnosti voči katastrofám a opatreniach na zmiernenie rizika; odporúča, aby Komisia naďalej podporovala rozvoj globálnych (napríklad globálneho informačného systému o prírodných požiaroch) a regionálnych (napríklad Európskeho informačného systému o lesných požiaroch) informačných systémov na monitorovanie dôsledkov lesných požiarov; vyzýva Komisiu, aby využila svoje odborné znalosti a rozšírila využívanie satelitného systému Copernicus REDD+ na podporu globálneho monitorovania rizík spojených s lesom a odlesňovania v spolupráci s tretími krajinami; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opätovne pripomína, že obchodná a investičná politika EÚ by mala zahŕňať záväzné a vynútiteľné kapitoly o udržateľnom rozvoji, ktoré plne rešpektujú medzinárodné záväzky, najmä Parížsku dohodu, a sú v súlade s pravidlami Svetovej obchodnej organizácie (WTO); víta zámer Komisie urobiť z Parížskej dohody zásadný prvok všetkých budúcich obchodných a investičných dohôd; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že všetky budúce obchodné a investičné dohody, a to tak komplexné, ako aj príslušné čiastkové dohody, budú obsahovať záväzné a vynútiteľné ustanovenia vrátane protikorupčných ustanovení týkajúcich sa nezákonnej ťažby s cieľom zabrániť odlesňovaniu a zhoršovaniu kvality lesov; |
| --- | --- |

54.

| 55. | víta zásadu „nespôsobovať škodu“, ako sa zdôrazňuje v oznámení o Európskej zelenej dohode; v tejto súvislosti odporúča, aby Komisia lepšie posúdila vplyv existujúcich obchodných dohôd na odlesňovanie a zabezpečila, aby sa do kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji všetkých dohôd o voľnom obchode a investíciách začlenili ambicióznejšie ustanovenia o ochrane lesov, biodiverzite a udržateľnom lesnom hospodárstve; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby sa účinky obchodných dohôd na stav lesov, prírodné ekosystémy a situáciu v oblasti ľudských práv systematicky posudzovali v rámci posúdenia vplyvu na udržateľnosť a iných relevantných metód posudzovania, a to po konzultácii s príslušnými zainteresovanými stranami, a aby sa závery týchto hodnotení následne zohľadnili pri rokovaní o takýchto dohodách a pri ich uzatváraní; |
| --- | --- |

56.

| 57. | zdôrazňuje potrebu ďalšieho zlepšenia vykonávania a presadzovania nariadenia o dreve s cieľom čo najlepšie riešiť obchod s dovážaným a domácim nelegálne vyťaženým drevom a výrobkami z neho; konštatuje okrem toho, že dovoz dreva a výrobkov z dreva by sa mal dôkladnejšie kontrolovať na hraniciach EÚ, aby sa zabezpečilo, že dovážané výrobky skutočne spĺňajú kritériá potrebné na ich umiestnenie na trhu v EÚ; pripomína, že drevo z konfliktných oblastí už je oblasťou opatrení v akčnom pláne FLEGT, ale že na riešenie tohto problému sa nevynaložilo dostatočné úsilie; vyzýva Komisiu, aby splnila svoj záväzok rozšíriť povinnosti náležitej starostlivosti stanovené v nariadení EÚ o dreve s cieľom zahrnúť doň v rámci pripravovaného preskúmania aj drevo z konfliktných oblastí; zdôrazňuje, že posilnenie existujúcich politík musí ísť ruka v ruke so zvýšenou súdržnosťou politík, aby sa zabezpečilo, že politiky EÚ vrátane obchodu nebudú mať negatívny vplyv na životné prostredie alebo ľudí; |
| --- | --- |

57.

| 58. | s poľutovaním konštatuje, že súčasná úroveň monitorovania dovozu dreva a výrobkov z dreva do EÚ je nedostatočná, najmä pokiaľ ide o kontrolu toho, či spĺňajú kritériá potrebné na vstup do EÚ; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pripomína, že cieľom dohôd o dobrovoľnom partnerstve (ďalej len „DDP“) v rámci FLEGT je poskytnúť právny rámec, ktorý má zabezpečiť, že všetko drevo a výrobky z dreva dovezené do EÚ z partnerských krajín v rámci DDP boli vyprodukované legálne; zdôrazňuje, že DDP sú vo všeobecnosti určené na podporu systémových zmien v odvetví lesného hospodárstva, ktorých cieľom je vybudovať udržateľné lesné hospodárstvo, odstrániť nelegálnu ťažbu a podporiť svetové úsilie o zastavenie odlesňovania a degradácie lesov; zdôrazňuje, že pre EÚ a jej partnerské krajiny predstavujú DDP dôležitý právny rámec, ktorý umožňuje dobrá spolupráca a angažovanosť dotknutých krajín; |
| --- | --- |

59.

| 60. | víta pokrok dosiahnutý prostredníctvom DDP FLEGT a intenzívnejší dialóg medzi vládami, priemyslom a občianskou spoločnosťou v niekoľkých krajinách vyplývajúci z procesu DDP; konštatuje, že DDP s EÚ doteraz ratifikovalo sedem krajín (Kamerun, Stredoafrická republika, Ghana, Indonézia, Libéria, Konžská republika a Vietnam), spomedzi ktorých je Indonézia prvým a doteraz jediným partnerom DDP s licenčným systémom FLEGT, ktorý je funkčný od roku 2016, a že EÚ uzavrela rokovania a parafovala DDP s Hondurasom a Guyanou, pričom v súčasnosti prebiehajú rokovania so šiestimi ďalšími krajinami (Pobrežie Slonoviny, Konžská demokratická republika, Gabon, Laos, Thajsko a Malajzia); zdôrazňuje, že DDP predstavujú veľmi účinný rámec na vytvorenie dobrého partnerstva s týmito krajinami a že by sa mali podporovať nové DDP s ďalšími partnermi; je presvedčený, že EÚ by mala pokračovať v spolupráci s krajinami DDP FLEGT s cieľom zabezpečiť, aby zostala atraktívnou alternatívou vývozných trhov s menej prísnymi environmentálnymi normami; uznáva význam nariadenia FLEGT (18) a nariadenia EÚ o dreve pri predchádzaní vstupu nelegálne vyťaženého dreva na trh EÚ; vyzýva EÚ, aby zvýšila objem finančných prostriedkov určených na FLEGT; víta pripravovanú kontrolu vhodnosti nariadenia FLEGT a nariadenia o dreve Komisiou ako príležitosť na posilnenie ich presadzovania a rozšírenie ich pôsobnosti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pripomína Komisii, aby pri posilňovaní súčasných politík zabezpečila súlad DDP FLEGT so všetkými svojimi politikami vrátane politík v oblasti rozvoja, životného prostredia, poľnohospodárstva a obchodu; vyzýva Komisiu, aby v budúcich dvojstranných a viacstranných dohodách s krajinami produkujúcimi drevo súvisiacich s obchodom rokovala o normách týkajúcich sa dovozu dreva tak, aby sa neohrozil úspech dosiahnutý prostredníctvom akčného plánu FLEGT; |
| --- | --- |

61.

| 62. | domnieva sa, že licenčný proces FLEGT je doplnením dobrovoľnej certifikácie treťou stranou a je prospešný hlavne pre menšie hospodárske subjekty, ktoré sa často snažia o certifikáciu v súkromných systémoch; |
| --- | --- |

62.

| 63. | vyzýva EÚ, aby posilnila medzinárodnú spoluprácu zvýšením úsilia na kľúčových medzinárodných fórach vrátane WTO a Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD); vyzýva Komisiu, aby preskúmala spôsoby, ktoré by sa mohli vzťahovať na mnohostrannú, viacstrannú alebo dvojstrannú spoluprácu vrátane urýchlenia rokovaní WTO o dohode o environmentálnych statkoch s obchodnými partnermi a ďalšími dovážajúcimi krajinami v boji proti odlesňovaniu a zmene klímy, ktoré sú dôsledkom dovozu, a to pri súčasnom zabezpečení možností legálneho obchodu a posilnení udržateľného obhospodarovania pôdy a poľnohospodárstva, ako aj v oblasti držby pôdy a dobrej správy vecí verejných v tretích krajinách; |
| --- | --- |

63.

| 64. | zdôrazňuje, že jednoznačné záväzky bojovať proti odlesňovaniu sú súčasťou všetkých nových obchodných dohôd vrátane dohody s Mercosurom a ďalších; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vyzýva Komisiu, aby využila nové ustanovenia antidumpingového nariadenia (19) týkajúce sa politík v oblasti životného prostredia a klímy; |
| --- | --- |

65.

| 66. | vyzýva EÚ, aby posilnila väzbu medzi obchodnou a rozvojovou politikou, a to aj lepšou implementáciou všeobecného systému preferencií EÚ plus (ďalej len „VSP+“) v partnerských krajinách; vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s príjemcami VSP+ na akčných plánoch v oblasti lesného hospodárstva s cieľom zabezpečiť účinné plnenie ich environmentálnych záväzkov; |
| --- | --- |

66.

| 67. | zdôrazňuje, že núdzová situácia v oblasti klímy a dôsledky obrovskej straty biodiverzity predstavujú vážnu hrozbu pre ľudské práva; vyzýva EÚ a Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, aby dôkladne posúdili, ako ich vonkajšia činnosť môže čo najlepšie prispieť k celostnému prístupu založenému na ľudských právach s cieľom zastaviť stratu biodiverzity, odlesňovanie a degradáciu lesov; vyzýva EÚ, aby v celosvetovom rámci pre biodiverzitu na obdobie po roku 2020 naďalej podporovala biodiverzitu ako ľudské právo; |
| --- | --- |

67.

| 68. | zdôrazňuje, že je dôležité podporovať na všetkých úrovniach inkluzívne partnerstvo s tretími krajinami s cieľom naďalej bojovať proti odlesňovaniu a zhoršovaniu kvality lesov, posilniť udržateľné obhospodarovanie pôdy a poľnohospodárstvo, ako aj držbu pôdy a dobrú správu, a zároveň dodržiavať práva pôvodného obyvateľstva, drobných poľnohospodárov a miestnych komunít; vyzýva Komisiu, aby posilnila spoluprácu s tretími krajinami prostredníctvom technickej pomoci, výmeny informácií a osvedčených postupov v oblasti zachovania, ochrany a udržateľného využívania lesov, obehového hospodárstva, udržateľného biohospodárstva, obnoviteľnej energie, udržateľného inteligentného poľnohospodárstva, agroekológie a agrolesníctva a aby súčasne uznala iniciatívy súkromného sektora zamerané na udržateľnosť, ako sú systémy spravodlivého obchodu; trvá na tom, že vonkajší rozmer Európskej zelenej dohody by sa mal ďalej posilňovať prostredníctvom aliancií a partnerstiev zameraných na riešenie celosvetových výziev, ako sú zmena klímy a biodiverzita, a zároveň na umožnenie socioekonomického rozvoja partnerských krajín; |
| --- | --- |

68.

| 69. | víta plán Komisie zabezpečiť, aby téma odlesňovania bola súčasťou politických dialógov na úrovni krajín a regiónov s partnerskými krajinami, a nabáda Komisiu, aby vypracovala partnerské dohody, ktoré budú zahŕňať ochranu lesov a ekosystémov, presadzovanie ľudských práv, najmä práv pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít vrátane žien, ako aj podporu účinného zapojenia aktérov občianskej spoločnosti a ochrancov životného prostredia; zdôrazňuje, že takéto dialógy by sa mali viesť so všetkými producentskými krajinami vrátane rozvinutých krajín; |
| --- | --- |

69.

| 70. | víta plán Komisie na podporu partnerských krajín pri navrhovaní a vykonávaní rámcov, ktoré môžu povzbudiť lepšiu ochranu lesov a riadenie a správu pôdy, v relevantných prípadoch vrátane uznania práv na držbu pôdy pôvodného obyvateľstva a miestnych komunít, ako aj súvisiacich opatrení v oblasti správy vecí verejných, ako sú stratégie zmierňovania a adaptácie, a odporúča, aby Komisia zahrnula tento aspekt do svojich úvah a opatrení; poukazuje na to, že takéto rámce by mali prispievať nielen k domácim potrebám, ale aj k vnútroštátne stanoveným príspevkom partnerských krajín (NDC) podľa Parížskej dohody, ako aj k ich národných stratégií a akčných plánov v oblasti biodiverzity (NBSAP) podľa Dohovoru o biologickej diverzite; |
| --- | --- |

70.

| 71. | žiada EÚ, aby poskytla partnerským krajinám podporu pri vykonávaní opatrení, ktoré im pomôžu dodržiavať všetky opatrenia, ktoré môže EÚ prijať na riešenie odlesňovania spojeného s dovozom, a žiada, aby sa posilnila spolupráca a aby sa prijali potrebné a účinné opatrenia na zamedzenie tomu, aby bol obchod s tovarom súvisiacim s odlesňovaním a degradáciou lesov presmerovaný do iných oblastí sveta; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby podpora, ktorú EÚ poskytuje na politiky týkajúce sa poľnohospodárstva, infraštruktúry, ťažby, miest, prímestských oblastí a vidieka v partnerských krajinách neprispievala k odlesňovaniu a degradácii lesov; vyzýva Komisiu, aby spolu s členskými štátmi podporovala technický a finančný mechanizmus EÚ, ktorý by urýchlil financovanie na podporu úsilia partnerov o udržateľné využívanie, ochranu a obnovu lesov s cieľom podporiť úsilie partnerov o udržateľné využívanie, ochranu a obnovu lesov, zlepšenie udržateľnej poľnohospodárskej výroby bez odlesňovania a riešenie ťažobných činností, ktoré majú nepriaznivý vplyv na lesy v rámci nadchádzajúceho Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (ďalej len „NDICI“); |
| --- | --- |

71.

| 72. | vyzýva, aby odvetvie lesného hospodárstva bolo výrazným prvkom v nadchádzajúcom NDICI a aby sa v plnej miere využil potenciál vonkajšieho investičného plánu a regionálnych mechanizmov kombinovaného financovania, ktoré sa majú využiť pri získavaní súkromných finančných prostriedkov na udržateľné lesné hospodárstvo (od ochrany existujúceho lesa, po obnovu lesa a zalesňovanie), udržateľný cestovný ruch a agrolesníctvo, ako aj o iniciatívy spoločností na odstránenie výrobkov súvisiacich s odlesňovaním z ich dodávateľských reťazcov s cieľom dosiahnuť ciele udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

72.

| 73. | odporúča, aby Komisia a členské štáty určili účinné metódy sprístupnenia inovatívnych a udržateľných postupov a odborných znalostí EÚ v oblasti obehového hospodárstva, udržateľného biohospodárstva, obnoviteľnej energie, udržateľného inteligentného poľnohospodárstva a ďalších príslušných oblastí ostatným krajinám; |
| --- | --- |

73.

| 74. | žiada Komisiu, aby pravidelne predkladala správu o trendoch odlesňovania a využívania oblastí s vysokými zásobami uhlíka, ako sú rašeliniská, v tretích krajinách; |
| --- | --- |

74.

| 75. | nabáda na vykonávanie podporných opatrení zameraných na zvýšenie poľnohospodárskej produktivity v cieľových krajinách s cieľom znížiť sociálny a ekonomický tlak na odlesňovanie a využívanie rašelinísk; |
| --- | --- |

75.

| 76. | podporuje zámer Komisie propagovať v mene EÚ na kľúčových medzinárodných fórach prijatie a vykonávanie prísnych záväzkov a predpisov na zastavenie odlesňovania a degradácie lesov a na podporu obnovy lesov; domnieva sa, že EÚ musí ísť príkladom; zdôrazňuje význam zohľadňovania vnútroštátnych, regionálnych a miestnych odborných znalostí a postupov pri uplatňovaní opatrení na ochranu lesov; víta rozhodnutie Valného zhromaždenia OSN vyhlásiť obdobie 2021 – 2030 za dekádu obnovy ekosystémov; zdôrazňuje, že v dekáde OSN vytvára je obnova ekosystémov hlavným prirodzeným riešením, pokiaľ ide o plnenie širokého spektra cieľov udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

76.

| 77. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby naďalej podporovali ochranu lesov prostredníctvom vytvárania, konsolidácie a účinného riadenia sietí chránených oblastí vrátane lesných oblastí, ako je NaturAfrica 2030, najmä v krajinách, ktoré sú hlavnými producentmi dreva; uznáva, že to prispieva aj k zachovaniu biodiverzity a že sa tým posilní pozícia EÚ na ďalšej konferencii zmluvných strán Dohovoru o biologickej diverzite; |
| --- | --- |

77.

| 78. | víta plán Komisie na posilnenie medzinárodnej spolupráce v oblasti politík a opatrení zameraných na ochranu, obnovu a udržateľné obhospodarovanie svetových lesov v záujme predchádzania globálnemu odlesňovaniu na kľúčových medzinárodných fórach; poznamenáva, že existujúce vymedzenie pojmu „les“ a kategorizácia lesov, ako aj ďalšie príslušné pojmy a zásady týkajúce sa udržateľného obhospodarovania lesov používané príslušnými inštitúciami ako FAO, sú striktne technické a neodrážajú v plnej miere rozmanitosť lesných ekosystémov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa usilovali o spoluprácu s týmito kľúčovými medzinárodnými fórami, okrem iného s cieľom harmonizovať používanú terminológiu, koncepcie a štatistiky (napr. neporušené a staré lesy, plantáže, udržateľné obhospodarovanie lesov, obhospodarovanie blízke prírode alebo dodávateľské reťazce, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu) a zabezpečiť súdržnosť prijatých politík a opatrení; |
| --- | --- |

78.

| 79. | vyzýva Komisiu, aby obnovila rokovania o medzinárodnom právne záväznom dohovore o lesoch, ktorý by prispel k správe, ochrane a udržateľnému rozvoju lesov a zabezpečil ich mnohoraké a doplnkové funkcie a využitie, vrátane opatrení zameraných na obnovu lesa, zalesňovanie a ochranu lesa; zdôrazňuje, že takýto dohovor by mal zohľadňovať sociálne, hospodárske, ekologické, kultúrne a duchovné potreby súčasnej a budúcej generácie a mal by uznávať zásadne dôležitú úlohu všetkých druhov lesov pri zachovávaní ekologických procesov a rovnováhy a podporovať identitu, kultúru a práva pôvodného obyvateľstva, ich komunít a ostatných komunít a obyvateľov lesa; |
| --- | --- |

79.

| 80. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby do rozvojových politík a všetkých investičných a podporných programov zameraných na producentské krajiny systematicky začleňovali ustanovenia o odlesňovaní a zhoršovaní kvality lesov, ako aj o znehodnocovaní ďalších prírodných ekosystémov, strate biodiverzity a porušovaní ľudských práv a aby zvážili podmienenie investícií a podpory dodržiavaním týchto prvkov; |
| --- | --- |

80.

| 81. | uznáva význam medzinárodných rámcov, ako sú VGGT, v podobe právnej jasnosti a medzinárodne uznávaných noriem osvedčených postupov pri zodpovednom riadení držby pôdy; vyzýva Komisiu, aby podporila šírenie a používanie VGGT na celosvetovej, regionálnej a celoštátnej úrovni; zdôrazňuje potrebu účinného nezávislého monitorovania a presadzovania vrátane vhodných mechanizmov riešenia sporov a sťažností s cieľom zabezpečiť súlad s VGGT; |
| --- | --- |

81.

| 82. | vyzýva na posilnenie spolupráce medzi EÚ a skupinou afrických, karibských a tichomorských štátov (ďalej len „AKT“) s cieľom riešiť narastajúci problém odlesňovania a dezertifikácie v štátoch AKT prostredníctvom vypracovania akčných plánov zameraných na zlepšenie obhospodarovania lesov a ich ochranu s prihliadnutím na príčiny odlesňovania v rámci a mimo odvetvia lesného hospodárstva a so súčasným uznaním významu tropického dreva pre hospodárstva štátov AKT s lesmi produkujúcimi drevo; |
| --- | --- |

82.

| 83. | preto naliehavo vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zabezpečili konzistentnosť medzi politikami v súlade so zásadou súdržnosti politík v záujme rozvoja stanovenou v článku 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

83.

| 84. | uznáva a podporuje závery FAO, v ktorých sa uvádza, že v boji proti chudobe je dôležité globálne udržateľné využívanie pôdy; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poukazuje na to, že lesy významne prispievajú k celosvetovej potravinovej bezpečnosti, živobytiu a výžive v rozvojových krajinách a sú dôležitým zdrojom príjmov pre miestne spoločenstvá; pripomína, že pokrok smerom k udržateľnému poľnohospodárstvu, potravinovej bezpečnosti a udržateľnému obhospodarovaniu lesov by sa mali zároveň stať kľúčovým prvkom Agendy 2030; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

86.

---

(1)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. apríla 2018, Európska komisia/Poľská republika, C-441/17, EU:C:2018:255.

(2)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0005.

(3)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0015.

(4)  Prijaté texty, P9_TA(2019)0078.

(5)  Ú. v. EÚ C 433, 23.12.2019, s. 50.

(6)  Ú. v. EÚ C 298, 23.8.2018, s. 2.

(7)  Cieľ 15.2: Do roku 2020 podporovať vykonávanie udržateľného hospodárenia so všetkými druhmi lesov, zastaviť odlesňovanie, obnoviť degradované lesy a výrazne zvýšiť celosvetové zalesňovanie a obnovu lesa.

(8)  Cieľ 5: Do roku 2020 znížiť mieru straty všetkých prirodzených biotopov vrátane lesov najmenej o polovicu a tam, kde je to možné, blízko k nule, a výrazne znížiť degradáciu a fragmentáciu.

(9)  https://www.globalwitness.org/en/campaigns/forests/why-eu-action-tackle-deforestation-should-not-let-finance-hook/

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

(11)  Donato, D. et al., Mangroves among the most carbon-rich forests in the tropics’, Nature Geoscience (Mangrovy patria medzi lesy v trópoch, ktoré sú najbohatšie na uhlík), apríl 2011.

(12)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/95/EÚ z 22. októbra 2014, ktorou sa mení smernica 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o zverejňovanie nefinančných informácií a informácií týkajúcich sa rozmanitosti niektorými veľkými podnikmi a skupinami (Ú. v. EÚ L 330, 15.11.2014, s. 1).

(13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

(14)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/807 z 13. marca 2019, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001, pokiaľ ide o určenie surovín s vysokým rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy, pri ktorých sa pozoruje významné rozšírenie produkčnej plochy na pôdu s vysokými zásobami uhlíka, a o certifikáciu biopalív, biokvapalín a palív z biomasy s nízkym rizikom nepriamej zmeny využívania pôdy (Ú. v. EÚ L 133, 21.5.2019, s. 1).

(15)  Doyle, A. & Roche, A., Nineteen nations say they’ll use more bioenergy to slow climate change (Devätnásť krajín hovorí, že v záujme spomalenia zmeny klímy budú využívať viac bioenergie), Reuters, 16. novembra 2017, http://www.reuters.com/article/us-climatechange-accord-biofuels/nineteen-nations-say-theyll-use-more-bioenergy-to-slow-climate-change-idUSKBN1DG2DO

(16)  http://www.fao.org/food-loss-and-food-waste/en/

(17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 995/2010 z 20. októbra 2010, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich na trh drevo a výrobky z dreva (Ú. v. EÚ L 295, 12.11.2010, s. 23).

(18)  Nariadenie Rady (ES) č. 2173/2005 z 20. decembra 2005 o vytvorení licenčného systému FLEGT na dovoz dreva do Európskeho spoločenstva (Ú. v. EÚ L 347, 30.12.2005, s. 1).

(19)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21).

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/24

---

P9_TA(2020)0213

Bezpečnostná spolupráca EÚ a Afriky v regióne Sahel, v západnej Afrike a v Africkom rohu

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. septembra 2020 o bezpečnostnej spolupráci EÚ a Afriky v regióne Sahel, v západnej Afrike a v Africkom rohu (2020/2002(INI))

(2021/C 385/03)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), a najmä na jej články 41, 42, 43, 44, 45 a 46, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), a najmä na jej články 41, 42, 43, 44, 45 a 46,

| — | so zreteľom na správu OECD a klubu sahelského regiónu a západnej Afriky zo 14. februára 2020 s názvom Geografia konfliktu v severnej a západnej Afrike, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu OECD a klubu sahelského regiónu a západnej Afriky zo 14. februára 2020 s názvom Geografia konfliktu v severnej a západnej Afrike,

| — | so zreteľom na správu Štokholmského medzinárodného inštitútu pre výskum mieru s názvom Trendy v celosvetových výdavkoch na zbrojenie (Trends in World Military Expenditure), 2019 (uverejnenú v apríli 2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Štokholmského medzinárodného inštitútu pre výskum mieru s názvom Trendy v celosvetových výdavkoch na zbrojenie (Trends in World Military Expenditure), 2019 (uverejnenú v apríli 2020),

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 9. marca 2020 s názvom Na ceste ku komplexnej stratégii pre Afriku (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 9. marca 2020 s názvom Na ceste ku komplexnej stratégii pre Afriku (JOIN(2020)0004),

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie členov Európskej rady s členskými štátmi skupiny G5 Sahel z 28. apríla 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie členov Európskej rady s členskými štátmi skupiny G5 Sahel z 28. apríla 2020,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2020/253 z 25. februára 2020, ktorým sa mení rozhodnutie (SZBP) 2018/906, ktorým sa predlžuje mandát osobitného zástupcu Európskej únie pre región Sahel (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2020/253 z 25. februára 2020, ktorým sa mení rozhodnutie (SZBP) 2018/906, ktorým sa predlžuje mandát osobitného zástupcu Európskej únie pre región Sahel (1),

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie vedúcich členských štátov skupiny G5 Sahel a prezidenta Francúzskej republiky na samite, ktorý sa konal 13. januára 2020 v Pau vo Francúzsku (vyhlásenie z Pau), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie vedúcich členských štátov skupiny G5 Sahel a prezidenta Francúzskej republiky na samite, ktorý sa konal 13. januára 2020 v Pau vo Francúzsku (vyhlásenie z Pau),

| — | so zreteľom na závery Rady o akčnom pláne pre región Sahel na roky 2015 – 2020 z 20. apríla 2015, akčnom pláne EÚ pre Guinejský záliv na roky 2015 – 2020 zo 16. marca 2015 a o Africkom rohu/Červenom mori z 25. júna 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady o akčnom pláne pre región Sahel na roky 2015 – 2020 z 20. apríla 2015, akčnom pláne EÚ pre Guinejský záliv na roky 2015 – 2020 zo 16. marca 2015 a o Africkom rohu/Červenom mori z 25. júna 2018,

| — | so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 1325/1820 a na jej nadväzujúce rezolúcie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 1325/1820 a na jej nadväzujúce rezolúcie,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2013 o stratégii EÚ pre región Afrického rohu (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2013 o stratégii EÚ pre región Afrického rohu (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júna 2016 s názvom Operácie na podporu mieru – spolupráca EÚ s OSN a Africkou úniou (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júna 2016 s názvom Operácie na podporu mieru – spolupráca EÚ s OSN a Africkou úniou (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2018 o Somálsku (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2018 o Somálsku (4),

| — | so zreteľom na stratégiu pre rozvoj a bezpečnosť krajín G5 Sahel zo septembra 2016, rámec pre integrované prioritné činnosti z februára 2020, Sahelskú alianciu a Partnerstvo pre bezpečnosť a stabilitu v regióne Sahel, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stratégiu pre rozvoj a bezpečnosť krajín G5 Sahel zo septembra 2016, rámec pre integrované prioritné činnosti z februára 2020, Sahelskú alianciu a Partnerstvo pre bezpečnosť a stabilitu v regióne Sahel,

| — | so zreteľom na dokument Rady s názvom Koncepcia EÚ týkajúca sa podpory reformy sektora bezpečnosti v rámci EBOP z 13. októbra 2005, oznámenie Komisie z 24. mája 2006 s názvom Koncepcia podpory Európskeho spoločenstva reforme sektora bezpečnosti (COM(2006)0253), spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 5. júla 2016 s názvom Prvky celoeurópskeho strategického rámca pre podporu reformy sektora bezpečnosti (JOIN(2016)0031) a závery Rady o celoeurópskom strategickom rámci pre podporu reformy sektora bezpečnosti zo 14. novembra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument Rady s názvom Koncepcia EÚ týkajúca sa podpory reformy sektora bezpečnosti v rámci EBOP z 13. októbra 2005, oznámenie Komisie z 24. mája 2006 s názvom Koncepcia podpory Európskeho spoločenstva reforme sektora bezpečnosti (COM(2006)0253), spoločné oznámenie Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 5. júla 2016 s názvom Prvky celoeurópskeho strategického rámca pre podporu reformy sektora bezpečnosti (JOIN(2016)0031) a závery Rady o celoeurópskom strategickom rámci pre podporu reformy sektora bezpečnosti zo 14. novembra 2016,

| — | so zreteľom na ciele OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a s osobitným zreteľom na cieľ udržateľného rozvoja č. 16 zameraný na presadzovanie mierových a inkluzívnych spoločností v záujme trvalo udržateľného rozvoja, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ciele OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a s osobitným zreteľom na cieľ udržateľného rozvoja č. 16 zameraný na presadzovanie mierových a inkluzívnych spoločností v záujme trvalo udržateľného rozvoja,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/821 zo 17. mája 2017, ktorým sa ustanovujú povinnosti náležitej starostlivosti v dodávateľskom reťazci dovozcov Únie dovážajúcich cín, tantal a volfrám, ich rudy a zlato s pôvodom v oblastiach zasiahnutých konfliktom a vo vysokorizikových oblastiach (nariadenie o nerastoch z konfliktných oblastí) (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/821 zo 17. mája 2017, ktorým sa ustanovujú povinnosti náležitej starostlivosti v dodávateľskom reťazci dovozcov Únie dovážajúcich cín, tantal a volfrám, ich rudy a zlato s pôvodom v oblastiach zasiahnutých konfliktom a vo vysokorizikových oblastiach (nariadenie o nerastoch z konfliktných oblastí) (5),

| — | so zreteľom na strategický rámec pre oblasť Afrického rohu z 14. novembra 2011 a na regionálny akčný plán EÚ pre oblasť Afrického rohu na roky 2015 – 2020 z 26. októbra 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na strategický rámec pre oblasť Afrického rohu z 14. novembra 2011 a na regionálny akčný plán EÚ pre oblasť Afrického rohu na roky 2015 – 2020 z 26. októbra 2015,

| — | so zreteľom na žiadosť generálneho tajomníka OSN o celosvetové prímerie v nadväznosti na vypuknutie koronavírusu (COVID-19), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť generálneho tajomníka OSN o celosvetové prímerie v nadväznosti na vypuknutie koronavírusu (COVID-19),

| — | so zreteľom na stratégiu EÚ pre Guinejský záliv zo 17. marca 2014, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stratégiu EÚ pre Guinejský záliv zo 17. marca 2014,

| — | so zreteľom na stratégiu EÚ pre oblasť bezpečnosti a rozvoja v regióne Sahel z 21. marca 2011, ktorú na žiadosť Rady predložila vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Komisia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stratégiu EÚ pre oblasť bezpečnosti a rozvoja v regióne Sahel z 21. marca 2011, ktorú na žiadosť Rady predložila vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Komisia,

| — | so zreteľom na každoročné spoločné konzultačné spoločné konzultačné schôdze Mierovej a bezpečnostnej rady Africkej únie a Politického a bezpečnostného výboru Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na každoročné spoločné konzultačné spoločné konzultačné schôdze Mierovej a bezpečnostnej rady Africkej únie a Politického a bezpečnostného výboru Európskej únie,

| — | so zreteľom na dokument zo 14. júna 2012 s názvom Akčný plán na posilnenie podpory, ktorú EÚ prostredníctvom SBOP poskytuje operáciám OSN na udržiavanie mieru, a na dokument z 27. marca 2015 s názvom Posilnenie strategického partnerstva EÚ a OSN v oblasti udržiavania mieru a krízového riadenia: priority na obdobie 2015 – 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument zo 14. júna 2012 s názvom Akčný plán na posilnenie podpory, ktorú EÚ prostredníctvom SBOP poskytuje operáciám OSN na udržiavanie mieru, a na dokument z 27. marca 2015 s názvom Posilnenie strategického partnerstva EÚ a OSN v oblasti udržiavania mieru a krízového riadenia: priority na obdobie 2015 – 2018,

| — | so zreteľom na spoločnú stratégiu EÚ a Afriky (JAES) prijatú na 2. samite EÚ – Afrika, ktorý sa konal 8. a 9. decembra 2007 v Lisabone, a na plán súvisiaci s JAES na roky 2014 – 2017, ktorý bol prijatý na 4. samite EÚ – Afrika usporiadanom 2. a 3. apríla 2014 v Bruseli, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločnú stratégiu EÚ a Afriky (JAES) prijatú na 2. samite EÚ – Afrika, ktorý sa konal 8. a 9. decembra 2007 v Lisabone, a na plán súvisiaci s JAES na roky 2014 – 2017, ktorý bol prijatý na 4. samite EÚ – Afrika usporiadanom 2. a 3. apríla 2014 v Bruseli,

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 3 s názvom Efektívnosť a účinnosť príspevkov EÚ poskytovaných prostredníctvom organizácií OSN v krajinách postihnutých konfliktom z 25. mája 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 3 s názvom Efektívnosť a účinnosť príspevkov EÚ poskytovaných prostredníctvom organizácií OSN v krajinách postihnutých konfliktom z 25. mája 2011,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2010 o 10. výročí rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 (2000) o ženách, mieri a bezpečnosti (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2010 o 10. výročí rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 (2000) o ženách, mieri a bezpečnosti (6),

| — | so zreteľom na strategický prístup EÚ k otázke žien, mieru a bezpečnosti z 10. decembra 2018, a na jej akčný plán na roky 2019 – 2024 z 5. júla 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na strategický prístup EÚ k otázke žien, mieru a bezpečnosti z 10. decembra 2018, a na jej akčný plán na roky 2019 – 2024 z 5. júla 2019,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 22. novembra 2012 o úlohe spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky v prípade krízy súvisiacej s klímou a prírodných katastrof (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 22. novembra 2012 o úlohe spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky v prípade krízy súvisiacej s klímou a prírodných katastrof (7),

| — | so zreteľom na správy Programu OSN pre životné prostredie za roky 2011 a 2012 s názvom Zabezpečenie živobytia: zmena klímy, migrácia a konflikt v Saheli, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správy Programu OSN pre životné prostredie za roky 2011 a 2012 s názvom Zabezpečenie živobytia: zmena klímy, migrácia a konflikt v Saheli,

| — | so zreteľom na dokument Rady z 10. novembra 2009 s názvom Koncepcia posilňovania kapacít EÚ v oblasti mediácie a dialógu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument Rady z 10. novembra 2009 s názvom Koncepcia posilňovania kapacít EÚ v oblasti mediácie a dialógu,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. marca 2019 o budovaní kapacít EÚ v oblasti predchádzania konfliktom a mediácie (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. marca 2019 o budovaní kapacít EÚ v oblasti predchádzania konfliktom a mediácie (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenia z 15. januára 2020 o vykonávaní spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (9) a o vykonávaní spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenia z 15. januára 2020 o vykonávaní spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (9) a o vykonávaní spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (10),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 230/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj na podporu stability a mieru (COM(2016)0447), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 230/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj na podporu stability a mieru (COM(2016)0447),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. apríla 2015 s názvom Európsky program v oblasti bezpečnosti (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. apríla 2015 s názvom Európsky program v oblasti bezpečnosti (COM(2015)0185),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na list Výboru pre rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre rozvoj,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0129/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0129/2020),

| A. | keďže rozvoj a udržateľný mier sa dosiahnu len riešením základných príčin chudoby a hladu; keďže bezpečnosť je podmienkou rozvoja; keďže bezpečnosť ľudí je podmienkou trvalého mieru a stability; keďže silná súvislosť medzi bezpečnosťou, rozvojom a humanitárnymi intervenciami je nevyhnutná pre udržateľný rozvoj regiónov Sahel, západná Afrika a Africký roh; keďže bez rozvoja a odstraňovania chudoby nebude mier udržateľný; keďže bezpečnosť v regióne Sahelu a Sahary a Afrického rohu sa postupne zhoršila a EÚ nebola svojimi opatreniami schopná primerane reagovať na túto krízu, a to najmä v dôsledku obmedzení mandátu a operability; |
| --- | --- |

A.

keďže rozvoj a udržateľný mier sa dosiahnu len riešením základných príčin chudoby a hladu; keďže bezpečnosť je podmienkou rozvoja; keďže bezpečnosť ľudí je podmienkou trvalého mieru a stability; keďže silná súvislosť medzi bezpečnosťou, rozvojom a humanitárnymi intervenciami je nevyhnutná pre udržateľný rozvoj regiónov Sahel, západná Afrika a Africký roh; keďže bez rozvoja a odstraňovania chudoby nebude mier udržateľný; keďže bezpečnosť v regióne Sahelu a Sahary a Afrického rohu sa postupne zhoršila a EÚ nebola svojimi opatreniami schopná primerane reagovať na túto krízu, a to najmä v dôsledku obmedzení mandátu a operability;

| B. | keďže južné strategické prostredie EÚ je nestabilné; keďže čelí mnohým výzvam, najmä ozbrojeným konfliktom na južných hraniciach európskeho kontinentu a džihádistickému terorizmu; keďže nestabilita v tomto regióne má priamy vplyv na bezpečnosť Európy a jej občanov, ako aj na stabilitu na vonkajších hraniciach Európy; |
| --- | --- |

B.

keďže južné strategické prostredie EÚ je nestabilné; keďže čelí mnohým výzvam, najmä ozbrojeným konfliktom na južných hraniciach európskeho kontinentu a džihádistickému terorizmu; keďže nestabilita v tomto regióne má priamy vplyv na bezpečnosť Európy a jej občanov, ako aj na stabilitu na vonkajších hraniciach Európy;

| C. | keďže bezpečnosť a stabilita Sahelu, západnej Afriky a Afrického rohu musí byť strategickým cieľom spolupráce EÚ s vládami v južnom susedstve; |
| --- | --- |

C.

keďže bezpečnosť a stabilita Sahelu, západnej Afriky a Afrického rohu musí byť strategickým cieľom spolupráce EÚ s vládami v južnom susedstve;

| D. | keďže mandáty misie v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (ďalej len „SBOP“) sú komplexné a ich cieľom je okrem iného podporiť reformu bezpečnostného sektora, presadzovať reformu súdnictva a posilniť vojenský a policajný výcvik, ako aj zlepšiť dohľad; |
| --- | --- |

D.

keďže mandáty misie v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (ďalej len „SBOP“) sú komplexné a ich cieľom je okrem iného podporiť reformu bezpečnostného sektora, presadzovať reformu súdnictva a posilniť vojenský a policajný výcvik, ako aj zlepšiť dohľad;

| E. | keďže EÚ je odhodlaná chrániť bezpečnosť a rozvoj regiónu Sahel ako hlavný partner prostredníctvom integrovaného prístupu zameraného na politický a diplomatický dialóg a rozvojovú a humanitárnu podporu; |
| --- | --- |

E.

keďže EÚ je odhodlaná chrániť bezpečnosť a rozvoj regiónu Sahel ako hlavný partner prostredníctvom integrovaného prístupu zameraného na politický a diplomatický dialóg a rozvojovú a humanitárnu podporu;

| F. | keďže iniciatíva Budovanie kapacít na podporu bezpečnosti a rozvoja (CBSD), ktorá vyústila do revízie nástroja na podporu stability a mieru (ICSP+) v roku 2017, umožnila financovanie vzdelávacích opatrení, ako aj dodávky nesmrtiaceho vybavenia ozbrojeným silám tretích krajín; |
| --- | --- |

F.

keďže iniciatíva Budovanie kapacít na podporu bezpečnosti a rozvoja (CBSD), ktorá vyústila do revízie nástroja na podporu stability a mieru (ICSP+) v roku 2017, umožnila financovanie vzdelávacích opatrení, ako aj dodávky nesmrtiaceho vybavenia ozbrojeným silám tretích krajín;

| G. | keďže členské štáty sú povinné zabezpečiť pre misie potrebný personál, nedostatky, ktoré ešte zhoršuje pandémia COVID-19, znamenajú, že počet zamestnancov EÚ na misiách sa znižuje zo zdravotných dôvodov; |
| --- | --- |

G.

keďže členské štáty sú povinné zabezpečiť pre misie potrebný personál, nedostatky, ktoré ešte zhoršuje pandémia COVID-19, znamenajú, že počet zamestnancov EÚ na misiách sa znižuje zo zdravotných dôvodov;

| H. | keďže od Atlantického oceánu na západe po Červené more a Indický oceán na východe zápasí veľa afrických štátov s problémami, ako je destabilizácia tradičného poľnohospodársko-pastierskeho spôsobu života v dôsledku zmeny klímy, využívania prírodných zdrojov, nedostatočnej potravinovej a výživovej bezpečnosti, chýbajúceho prístupu k základným sociálnym službám, nevhodných poľnohospodárskych modelov, rastu populácie a tlaku na prírodné a environmentálne zdroje, napríklad odlesňovanie; keďže ďalším veľkým problémom je vznik nových foriem mafiánskej ekonomiky vrátane obchodovania s ľuďmi, migrantmi a drogami, pašovania predmetov kultúrnej povahy a voľne žijúcich zvierat a rastlín, a nekontrolovaného vývozu zlata a nerastov z ložísk, ktoré spolu s slabými inštitúciami a nedostatočnou transparentnosťou, nečinnosťou verejnej správy, rastúcimi nerovnosťami, nedôverou k vládam a korupciou vo viacerých štátnych správach prispievajú k vzniku hybridných štruktúr medzi ozbrojenými skupinami, priekupníkmi a tradičnými komunitami a regionálnych konfliktov, pričom v reakcii na to sa zjavuje neprijateľný fenomén džihádistického náboženského extrémizmu, ktorý príslušným spoločnostiam ponúka chybné riešenia a vzostup radikalizácie; |
| --- | --- |

H.

keďže od Atlantického oceánu na západe po Červené more a Indický oceán na východe zápasí veľa afrických štátov s problémami, ako je destabilizácia tradičného poľnohospodársko-pastierskeho spôsobu života v dôsledku zmeny klímy, využívania prírodných zdrojov, nedostatočnej potravinovej a výživovej bezpečnosti, chýbajúceho prístupu k základným sociálnym službám, nevhodných poľnohospodárskych modelov, rastu populácie a tlaku na prírodné a environmentálne zdroje, napríklad odlesňovanie; keďže ďalším veľkým problémom je vznik nových foriem mafiánskej ekonomiky vrátane obchodovania s ľuďmi, migrantmi a drogami, pašovania predmetov kultúrnej povahy a voľne žijúcich zvierat a rastlín, a nekontrolovaného vývozu zlata a nerastov z ložísk, ktoré spolu s slabými inštitúciami a nedostatočnou transparentnosťou, nečinnosťou verejnej správy, rastúcimi nerovnosťami, nedôverou k vládam a korupciou vo viacerých štátnych správach prispievajú k vzniku hybridných štruktúr medzi ozbrojenými skupinami, priekupníkmi a tradičnými komunitami a regionálnych konfliktov, pričom v reakcii na to sa zjavuje neprijateľný fenomén džihádistického náboženského extrémizmu, ktorý príslušným spoločnostiam ponúka chybné riešenia a vzostup radikalizácie;

| I. | keďže povaha bezpečnostných výziev, násilných konfliktov a politického násilia sa v jednotlivých afrických regiónoch, krajinách a provinciách líši; keďže v regiónoch Sahel alebo Africký roh spôsobujú veľké obete, najmä medzi civilistami, ozbrojené islamistické skupiny a terorizmus, ale v menšej miere aj bezpečnostné sily, rôzne zločinecké skupiny a milície; keďže situácia je veľmi odlišná vo väčšine z 19 krajín západnej Afriky, kde niektoré krajiny zažívajú trvalú stabilitu a bezpečnosť, zatiaľ čo iné zažívajú politické násilie alebo etnické konflikty; |
| --- | --- |

I.

keďže povaha bezpečnostných výziev, násilných konfliktov a politického násilia sa v jednotlivých afrických regiónoch, krajinách a provinciách líši; keďže v regiónoch Sahel alebo Africký roh spôsobujú veľké obete, najmä medzi civilistami, ozbrojené islamistické skupiny a terorizmus, ale v menšej miere aj bezpečnostné sily, rôzne zločinecké skupiny a milície; keďže situácia je veľmi odlišná vo väčšine z 19 krajín západnej Afriky, kde niektoré krajiny zažívajú trvalú stabilitu a bezpečnosť, zatiaľ čo iné zažívajú politické násilie alebo etnické konflikty;

| J. | keďže 3 471 oznámených násilných udalostí súviselo v minulom roku s týmito skupinami; keďže počet úmrtí, ktoré boli zaznamenané v dôsledku činnosti afrických militantných islamistických skupín, sa takisto v minulom roku zvýšil o 7 % na odhadovaných 10 460 úmrtí; |
| --- | --- |

J.

keďže 3 471 oznámených násilných udalostí súviselo v minulom roku s týmito skupinami; keďže počet úmrtí, ktoré boli zaznamenané v dôsledku činnosti afrických militantných islamistických skupín, sa takisto v minulom roku zvýšil o 7 % na odhadovaných 10 460 úmrtí;

| K. | keďže teroristické aktivity sú vo veľkej miere sústredené do piatich hlavných oblastí zahŕňajúcich Somálsko, oblasť Čadského jazera, Sahel vrátane menších, ale pretrvávajúcich hrozieb v severnej Afrike a na západnom pobreží Indického oceánu; keďže región Sahel v roku 2019 zaznamenal najrýchlejší vzostup násilnej extrémistickej činnosti zo všetkých regiónov; keďže každá oblasť má svoju jedinečnú dynamiku a vyžaduje si jedinečný regionálny prístup; |
| --- | --- |

K.

keďže teroristické aktivity sú vo veľkej miere sústredené do piatich hlavných oblastí zahŕňajúcich Somálsko, oblasť Čadského jazera, Sahel vrátane menších, ale pretrvávajúcich hrozieb v severnej Afrike a na západnom pobreží Indického oceánu; keďže región Sahel v roku 2019 zaznamenal najrýchlejší vzostup násilnej extrémistickej činnosti zo všetkých regiónov; keďže každá oblasť má svoju jedinečnú dynamiku a vyžaduje si jedinečný regionálny prístup;

| L. | keďže lídri EÚ a skupiny G5 Sahel vyjadrili hlboké znepokojenie nad vzostupom terorizmu a zhoršovaním bezpečnostnej a humanitárnej situácie v regióne Sahel; keďže terorizmus vytvára zvýšený tlak na krajiny skupiny G5 Sahel a ich susedstvo; keďže terorizmus zhoršuje miestne politické, etnické a náboženské napätie a je živený zločineckými a fundamentalistickými zoskupeniami, sociálno-ekonomickými problémami, slabou správou vecí verejných a v niektorých prípadoch bezpečnostnými a obrannými silami; |
| --- | --- |

L.

keďže lídri EÚ a skupiny G5 Sahel vyjadrili hlboké znepokojenie nad vzostupom terorizmu a zhoršovaním bezpečnostnej a humanitárnej situácie v regióne Sahel; keďže terorizmus vytvára zvýšený tlak na krajiny skupiny G5 Sahel a ich susedstvo; keďže terorizmus zhoršuje miestne politické, etnické a náboženské napätie a je živený zločineckými a fundamentalistickými zoskupeniami, sociálno-ekonomickými problémami, slabou správou vecí verejných a v niektorých prípadoch bezpečnostnými a obrannými silami;

| M. | keďže teroristické útoky namierené proti civilnému obyvateľstvu, štátnym inštitúciám a zástupcom, bezpečnostným a obranným silám a infraštruktúre narušujú sociálnu súdržnosť, a keďže teroristické skupiny na tento účel využívajú aj existujúce konflikty na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

M.

keďže teroristické útoky namierené proti civilnému obyvateľstvu, štátnym inštitúciám a zástupcom, bezpečnostným a obranným silám a infraštruktúre narušujú sociálnu súdržnosť, a keďže teroristické skupiny na tento účel využívajú aj existujúce konflikty na miestnej úrovni;

| N. | keďže všetky tieto výzvy výrazne ovplyvnili stabilitu a mier miestnych spoločenstiev a tradičný poriadok založený na kompromisoch a morálnej autorite starších a tradičných vodcov, čo sa nahrádza dominantným postavením ozbrojených skupín prevádzačov a teroristov; |
| --- | --- |

N.

keďže všetky tieto výzvy výrazne ovplyvnili stabilitu a mier miestnych spoločenstiev a tradičný poriadok založený na kompromisoch a morálnej autorite starších a tradičných vodcov, čo sa nahrádza dominantným postavením ozbrojených skupín prevádzačov a teroristov;

| O. | keďže je nevyhnutné vytvoriť bezpečnostné podmienky, ktoré sú potrebné na obnovu základných štruktúr štátu, najmä v najodľahlejších regiónoch, v ktorých sa občania cítia najviac opustení; |
| --- | --- |

O.

keďže je nevyhnutné vytvoriť bezpečnostné podmienky, ktoré sú potrebné na obnovu základných štruktúr štátu, najmä v najodľahlejších regiónoch, v ktorých sa občania cítia najviac opustení;

| P. | keďže teroristické a zločinecké útoky majú tendenciu zameriavať sa na civilné obyvateľstvo, zástupcov štátov, bezpečnostné a obranné sily a socioekonomickú infraštruktúru, čím ohrozujú sociálnu a komunitnú súdržnosť a integráciu; |
| --- | --- |

P.

keďže teroristické a zločinecké útoky majú tendenciu zameriavať sa na civilné obyvateľstvo, zástupcov štátov, bezpečnostné a obranné sily a socioekonomickú infraštruktúru, čím ohrozujú sociálnu a komunitnú súdržnosť a integráciu;

| Q. | keďže Sahel je jedným z regiónov, ktoré sú najviac zasiahnuté šírením nelegálnych ručných zbraní, a keďže tieto neevidované a väčšinou nezákonne držané zbrane nielenže ohrozujú bezpečnosť komunít, ale používajú ich aj nebezpečné nadnárodné zločinecké siete zapojené do rôznych foriem nelegálneho obchodovania vrátane obchodovania so zbraňami, ľuďmi a nelegálnymi drogami; |
| --- | --- |

Q.

keďže Sahel je jedným z regiónov, ktoré sú najviac zasiahnuté šírením nelegálnych ručných zbraní, a keďže tieto neevidované a väčšinou nezákonne držané zbrane nielenže ohrozujú bezpečnosť komunít, ale používajú ich aj nebezpečné nadnárodné zločinecké siete zapojené do rôznych foriem nelegálneho obchodovania vrátane obchodovania so zbraňami, ľuďmi a nelegálnymi drogami;

| R. | keďže podľa nových údajov zo Štokholmského medzinárodného ústavu pre výskum mieru SIPRI:






  a) | kombinované vojenské výdavky štátov v Afrike vzrástli o 1,5 % na odhadovaných 41,2 miliardy USD v roku 2019, pričom ide o prvé zvýšenie výdavkov v regióne za päť rokov; |
| --- | --- | --- |

R.

keďže podľa nových údajov zo Štokholmského medzinárodného ústavu pre výskum mieru SIPRI:

a)

kombinované vojenské výdavky štátov v Afrike vzrástli o 1,5 % na odhadovaných 41,2 miliardy USD v roku 2019, pričom ide o prvé zvýšenie výdavkov v regióne za päť rokov;

| b) | Afrika doviezla 49 % svojho vojenského materiálu z Ruska, 14 % zo Spojených štátov a 13 % z Číny; keďže Čína vyviezla 20 % svojho celosvetového predaja zbraní do Afriky; |
| --- | --- |

b)

Afrika doviezla 49 % svojho vojenského materiálu z Ruska, 14 % zo Spojených štátov a 13 % z Číny; keďže Čína vyviezla 20 % svojho celosvetového predaja zbraní do Afriky;

| S. | keďže vojenský vplyv Ruska v Afrike spočíva v predaji zbraní, rozmiestňovaní žoldnierov a politických poradcov, dohodách o bezpečnosti a výcvikových programoch pre nestabilné krajiny; |
| --- | --- |

S.

keďže vojenský vplyv Ruska v Afrike spočíva v predaji zbraní, rozmiestňovaní žoldnierov a politických poradcov, dohodách o bezpečnosti a výcvikových programoch pre nestabilné krajiny;

| T. | keďže každý rok sa zo západoafrických krajín prostredníctvom Spojených arabských emirátov (ďalej len „SAE“) pašuje na Blízky východ zlato za miliardy USD; keďže podľa Organizácie Spojených národov somálska extrémistická skupina aš-Šabáb generuje milióny dolárov príjmov z vývozu uhlia do Iránu a následne do SAE, čo je v rozpore so sankciami OSN; |
| --- | --- |

T.

keďže každý rok sa zo západoafrických krajín prostredníctvom Spojených arabských emirátov (ďalej len „SAE“) pašuje na Blízky východ zlato za miliardy USD; keďže podľa Organizácie Spojených národov somálska extrémistická skupina aš-Šabáb generuje milióny dolárov príjmov z vývozu uhlia do Iránu a následne do SAE, čo je v rozpore so sankciami OSN;

| U. | keďže chudoba, nedostatok vzdelania, nezamestnanosť, konflikty, krízy a neistota spolu s inými faktormi, ako sú zlyhávajúce štáty, zlá správa vecí verejných a korupcia, ovplyvňujú najmä mladých ľudí a ponúkané príležitosti, pričom mnohí z nich utekajú a opúšťajú svoje domovy a rodiny pre bezpečnejšie regióny alebo iné kontinenty, čím riskujú svoje životy; |
| --- | --- |

U.

keďže chudoba, nedostatok vzdelania, nezamestnanosť, konflikty, krízy a neistota spolu s inými faktormi, ako sú zlyhávajúce štáty, zlá správa vecí verejných a korupcia, ovplyvňujú najmä mladých ľudí a ponúkané príležitosti, pričom mnohí z nich utekajú a opúšťajú svoje domovy a rodiny pre bezpečnejšie regióny alebo iné kontinenty, čím riskujú svoje životy;

| V. | keďže uvedené problémy sa ešte zhoršia z dôvodu pandémie COVID-19 a kvôli zhoršujúcim sa účinkom zmeny klímy; keďže Komisia oznámila ďalších 194 miliónov EUR na podporu bezpečnosti, stability a odolnosti v regióne Sahel; |
| --- | --- |

V.

keďže uvedené problémy sa ešte zhoršia z dôvodu pandémie COVID-19 a kvôli zhoršujúcim sa účinkom zmeny klímy; keďže Komisia oznámila ďalších 194 miliónov EUR na podporu bezpečnosti, stability a odolnosti v regióne Sahel;

| W. | keďže hrozba militantných islamistických skupín v Afrike nemá jednotný charakter, ale zahŕňa činnosť neustále sa meniacej zmesi približne dvoch desiatok skupín, ktoré aktívne pôsobia v 14 krajinách; |
| --- | --- |

W.

keďže hrozba militantných islamistických skupín v Afrike nemá jednotný charakter, ale zahŕňa činnosť neustále sa meniacej zmesi približne dvoch desiatok skupín, ktoré aktívne pôsobia v 14 krajinách;

| X. | keďže EÚ uskutočnila tri vojenské misie a operácie SBOP zamerané na výcvik a poradenstvo pre ozbrojené sily Somálska (výcviková misia EÚ (EUTM), Somálsko – 2010), Mali (EUTM Mali – 2013) a Stredoafrickej republiky (EUTM CAR – 2016), jednu námornú vojenskú operáciu (námorná vojenská operácia EÚ (EUNAVFOR) ATALANTA – 2009) a tri civilné misie zamerané na výcvik a poradenstvo pre vnútorné bezpečnostné sily v Mali (misia EÚ na budovanie kapacít (EUCAP) Sahel Mali – 2012), Niger (EUCAP Sahel Niger – 2014), Somálsko (EUCAP Somalia – 2014) a projekt GAR-SI Sahel a vytvorila a čoskoro spustí poradnú misiu (EUAM) v Stredoafrickej republike; |
| --- | --- |

X.

keďže EÚ uskutočnila tri vojenské misie a operácie SBOP zamerané na výcvik a poradenstvo pre ozbrojené sily Somálska (výcviková misia EÚ (EUTM), Somálsko – 2010), Mali (EUTM Mali – 2013) a Stredoafrickej republiky (EUTM CAR – 2016), jednu námornú vojenskú operáciu (námorná vojenská operácia EÚ (EUNAVFOR) ATALANTA – 2009) a tri civilné misie zamerané na výcvik a poradenstvo pre vnútorné bezpečnostné sily v Mali (misia EÚ na budovanie kapacít (EUCAP) Sahel Mali – 2012), Niger (EUCAP Sahel Niger – 2014), Somálsko (EUCAP Somalia – 2014) a projekt GAR-SI Sahel a vytvorila a čoskoro spustí poradnú misiu (EUAM) v Stredoafrickej republike;

| Y. | keďže viaceré vojenské vysunuté pracoviská jednotlivých krajín, napríklad Francúzska a Spojených štátov amerických, poskytujú miestnym partnerom bezpečnostnú pomoc pri vykonávaní protiteroristických a iných operácií; keďže súbežne s politickými riešeniami sú snahy o budovanie štátu a rozvojové iniciatívy kľúčové pre porazenie teroristických skupín a prispievajú k budovaniu regionálnej stability; |
| --- | --- |

Y.

keďže viaceré vojenské vysunuté pracoviská jednotlivých krajín, napríklad Francúzska a Spojených štátov amerických, poskytujú miestnym partnerom bezpečnostnú pomoc pri vykonávaní protiteroristických a iných operácií; keďže súbežne s politickými riešeniami sú snahy o budovanie štátu a rozvojové iniciatívy kľúčové pre porazenie teroristických skupín a prispievajú k budovaniu regionálnej stability;

| Z. | keďže na zastavenie šírenia tejto hrozby do iných regiónov a na iné kontinenty vrátane Európy je potrebný trvalý tlak na teroristov; |
| --- | --- |

Z.

keďže na zastavenie šírenia tejto hrozby do iných regiónov a na iné kontinenty vrátane Európy je potrebný trvalý tlak na teroristov;

| AA. | keďže za posledné desaťročie africké bezpečnostné inštitúcie nasadili desaťtisíce ľudí v mierových operáciách na africkej pôde, čo dokazuje skutočnú vôľu prispievať ku správe bezpečnostných záležitostí na ich kontinente; |
| --- | --- |

AA.

keďže za posledné desaťročie africké bezpečnostné inštitúcie nasadili desaťtisíce ľudí v mierových operáciách na africkej pôde, čo dokazuje skutočnú vôľu prispievať ku správe bezpečnostných záležitostí na ich kontinente;

| AB. | keďže EÚ tiež podporuje zavedenie spoločných ozbrojených síl skupiny G5 Sahel ako kľúčový nástroj v boji proti terorizmu nevyhnutný na boj proti terorizmu, džihádistickým aktivitám a bezpečnostným hrozbám a na zlepšenie regionálnej bezpečnosti; |
| --- | --- |

AB.

keďže EÚ tiež podporuje zavedenie spoločných ozbrojených síl skupiny G5 Sahel ako kľúčový nástroj v boji proti terorizmu nevyhnutný na boj proti terorizmu, džihádistickým aktivitám a bezpečnostným hrozbám a na zlepšenie regionálnej bezpečnosti;

| AC. | keďže pokračujúca operačná činnosť kľúčových regionálnych bezpečnostných aktérov, ako sú Hospodárske spoločenstvo západoafrických štátov (ECOWAS), Východoafrické pohotovostné sily (Eastern Africa Standby Force, EASF) a africké pohotovostné sily Africkej únie, sa prekrýva so záujmom EÚ pomôcť krajinám, ktoré majú ťažkosti, zabezpečiť mier a prosperitu ich občanom; |
| --- | --- |

AC.

keďže pokračujúca operačná činnosť kľúčových regionálnych bezpečnostných aktérov, ako sú Hospodárske spoločenstvo západoafrických štátov (ECOWAS), Východoafrické pohotovostné sily (Eastern Africa Standby Force, EASF) a africké pohotovostné sily Africkej únie, sa prekrýva so záujmom EÚ pomôcť krajinám, ktoré majú ťažkosti, zabezpečiť mier a prosperitu ich občanom;

| AD. | keďže regionálna spolupráca a dobré susedské vzťahy medzi krajinami regiónu Sahel, západnej Afriky a Afrického rohu sú nevyhnutné na udržanie a posilnenie stability v týchto regiónoch; |
| --- | --- |

AD.

keďže regionálna spolupráca a dobré susedské vzťahy medzi krajinami regiónu Sahel, západnej Afriky a Afrického rohu sú nevyhnutné na udržanie a posilnenie stability v týchto regiónoch;

| AE. | keďže Africká únia je naďalej kľúčovým partnerom pri úsilí EÚ o mier a stabilitu; |
| --- | --- |

AE.

keďže Africká únia je naďalej kľúčovým partnerom pri úsilí EÚ o mier a stabilitu;

| AF. | keďže Africká únia na svojom výročnom samite vo februári 2020 oznámila plány vyslať 3 000 vojakov do regiónu Sahel na podporu skupiny G5 Sahel v boji proti ozbrojeným skupinám; |
| --- | --- |

AF.

keďže Africká únia na svojom výročnom samite vo februári 2020 oznámila plány vyslať 3 000 vojakov do regiónu Sahel na podporu skupiny G5 Sahel v boji proti ozbrojeným skupinám;

| AG. | keďže od roku 2017 EÚ uplatňovala proces regionalizácie svojich misií SBOP, ktorý má okrem podpory spolupráce so skupinou G5 Sahel za cieľ lepšie identifikovať a vypĺňať medzery v cezhraničnej spolupráci v regiónoch; |
| --- | --- |

AG.

keďže od roku 2017 EÚ uplatňovala proces regionalizácie svojich misií SBOP, ktorý má okrem podpory spolupráce so skupinou G5 Sahel za cieľ lepšie identifikovať a vypĺňať medzery v cezhraničnej spolupráci v regiónoch;

| AH. | keďže po rokoch osobitného výcviku sa udržateľnosť a účinnosť/akcieschopnosť uvedených misií EÚ aj OSN narušila z dôvodu obmedzení ich mandátu, výcvikových programov, plánov udržateľnosti a miestnej zodpovednosti, ako aj z dôvodu toho, že nedokážu poskytnúť potrebné vybavenie jednotkám, ktoré trénujú, a miestnym obranným silám, a to vrátane zbraní, munície a vozidiel; keďže treba zrevidovať mandát a účel misií EÚ, aby sa vypracovala analýza „poučení“, ktorá by sa použila na prispôsobenie súčasných a budúcich misií; |
| --- | --- |

AH.

keďže po rokoch osobitného výcviku sa udržateľnosť a účinnosť/akcieschopnosť uvedených misií EÚ aj OSN narušila z dôvodu obmedzení ich mandátu, výcvikových programov, plánov udržateľnosti a miestnej zodpovednosti, ako aj z dôvodu toho, že nedokážu poskytnúť potrebné vybavenie jednotkám, ktoré trénujú, a miestnym obranným silám, a to vrátane zbraní, munície a vozidiel; keďže treba zrevidovať mandát a účel misií EÚ, aby sa vypracovala analýza „poučení“, ktorá by sa použila na prispôsobenie súčasných a budúcich misií;

| AI. | keďže pri každej odbornej príprave, financovaní či vybavovaní bezpečnostných síl v tretích krajinách by sa mali dodržiavať základné európske hodnoty a malo by sa pomáhať pri budovaní spoľahlivého sektora bezpečnosti, ktorý je v prvom rade zameraný na poskytovanie bezpečnostných výhod pre celé miestne obyvateľstvo pri dodržiavaní zásady právneho štátu, a najmä medzinárodného práva v oblasti ľudských práv; |
| --- | --- |

AI.

keďže pri každej odbornej príprave, financovaní či vybavovaní bezpečnostných síl v tretích krajinách by sa mali dodržiavať základné európske hodnoty a malo by sa pomáhať pri budovaní spoľahlivého sektora bezpečnosti, ktorý je v prvom rade zameraný na poskytovanie bezpečnostných výhod pre celé miestne obyvateľstvo pri dodržiavaní zásady právneho štátu, a najmä medzinárodného práva v oblasti ľudských práv;

| AJ. | keďže tieto obmedzenia a absencia súdržnej a strategickej prítomnosti EÚ ovplyvňujú dôveryhodnosť vonkajšej činnosti EÚ, zatiaľ čo iní globálni aktéri zintenzívňujú svoje činnosti, vysielajú žoldnierov, budujú vlastné vojenské zariadenia a zvýšili dodávky zbraní a munície do krajín v regióne bez stanovenia pravidiel a v skutočnosti s cieľom posilniť prísne bilaterálne záujmy; |
| --- | --- |

AJ.

keďže tieto obmedzenia a absencia súdržnej a strategickej prítomnosti EÚ ovplyvňujú dôveryhodnosť vonkajšej činnosti EÚ, zatiaľ čo iní globálni aktéri zintenzívňujú svoje činnosti, vysielajú žoldnierov, budujú vlastné vojenské zariadenia a zvýšili dodávky zbraní a munície do krajín v regióne bez stanovenia pravidiel a v skutočnosti s cieľom posilniť prísne bilaterálne záujmy;

| AK. | keďže v roku 2017 Čínska komunistická strana na národnom straníckom kongrese formálne prijala iniciatívu Jedno pásmo, jedna cesta, s oznámenými investíciami až 8 biliónov USD do rozsiahlej siete dopravnej, energetickej a telekomunikačnej infraštruktúry spájajúcej Európu, Afriku a Áziu; keďže Čína je významnou zainteresovanou stranou v africkom hospodárstve a významne ovplyvňuje mnohé aspekty záležitostí afrického kontinentu; |
| --- | --- |

AK.

keďže v roku 2017 Čínska komunistická strana na národnom straníckom kongrese formálne prijala iniciatívu Jedno pásmo, jedna cesta, s oznámenými investíciami až 8 biliónov USD do rozsiahlej siete dopravnej, energetickej a telekomunikačnej infraštruktúry spájajúcej Európu, Afriku a Áziu; keďže Čína je významnou zainteresovanou stranou v africkom hospodárstve a významne ovplyvňuje mnohé aspekty záležitostí afrického kontinentu;

| AL. | keďže za posledné desaťročie Spojené arabské emiráty postupne zvyšovali svoju prítomnosť v Africkom rohu a využívali rozvojové a humanitárne projekty na výrazné zvýšenie svojej geostrategickej viditeľnosti, najmä v Adenskom zálive; keďže Somálsko naliehavo vyzvalo Bezpečnostnú radu OSN, aby prijala opatrenia proti výstavbe vojenskej základne SAE v Somalilande; |
| --- | --- |

AL.

keďže za posledné desaťročie Spojené arabské emiráty postupne zvyšovali svoju prítomnosť v Africkom rohu a využívali rozvojové a humanitárne projekty na výrazné zvýšenie svojej geostrategickej viditeľnosti, najmä v Adenskom zálive; keďže Somálsko naliehavo vyzvalo Bezpečnostnú radu OSN, aby prijala opatrenia proti výstavbe vojenskej základne SAE v Somalilande;

| AM. | keďže Turecko si už roky buduje v Africkom rohu dôveru a snaží sa o zvýšenie svojho vplyvu, najmä v regióne Červeného mora; keďže turecké spoločnosti ešte stále riadia hlavný prístav a letisko v Mogadišu, ba dokonca poskytujú vojenský výcvik somálskym vládnym vojakom; |
| --- | --- |

AM.

keďže Turecko si už roky buduje v Africkom rohu dôveru a snaží sa o zvýšenie svojho vplyvu, najmä v regióne Červeného mora; keďže turecké spoločnosti ešte stále riadia hlavný prístav a letisko v Mogadišu, ba dokonca poskytujú vojenský výcvik somálskym vládnym vojakom;

| AN. | keďže námorníctvo Čínskej ľudovej oslobodzovacej armády zriadilo svoju prvú zámorskú základňu v Džibutsku a keďže Čína drží vo forme dlhu viac než 70 % hrubého domáceho produktu Džibutska; keďže úvery z iniciatívy Jedno pásmo, jedna cesta spôsobujú, že sa zraniteľné, rozvojové krajiny chytajú do „dlhových pascí“, ktoré vyčerpávajú vládne rezervy a generácie daňových poplatníkov viažu k obrovským dlhom; |
| --- | --- |

AN.

keďže námorníctvo Čínskej ľudovej oslobodzovacej armády zriadilo svoju prvú zámorskú základňu v Džibutsku a keďže Čína drží vo forme dlhu viac než 70 % hrubého domáceho produktu Džibutska; keďže úvery z iniciatívy Jedno pásmo, jedna cesta spôsobujú, že sa zraniteľné, rozvojové krajiny chytajú do „dlhových pascí“, ktoré vyčerpávajú vládne rezervy a generácie daňových poplatníkov viažu k obrovským dlhom;

| AO. | keďže ani somálska armáda, armáda Burkina, Mali ani ozbrojené sily Stredoafrickej republiky nenašli účinné riešenia a urputne sa snažia bojovať proti džihádistickým a ozbrojeným skupinám či udržať a zabezpečiť územie oslobodené s pomocou spriatelených medzinárodných síl, čo viedlo k tomu, že sa miestni obyvatelia cítia opustení a obávajú sa, že ich džihádisti alebo ozbrojené skupiny v Stredoafrickej republike obvinia zo spolupráce s vládou, keď sa vrátia a opätovne obsadia územie, z ktorého boli vyhostení; |
| --- | --- |

AO.

keďže ani somálska armáda, armáda Burkina, Mali ani ozbrojené sily Stredoafrickej republiky nenašli účinné riešenia a urputne sa snažia bojovať proti džihádistickým a ozbrojeným skupinám či udržať a zabezpečiť územie oslobodené s pomocou spriatelených medzinárodných síl, čo viedlo k tomu, že sa miestni obyvatelia cítia opustení a obávajú sa, že ich džihádisti alebo ozbrojené skupiny v Stredoafrickej republike obvinia zo spolupráce s vládou, keď sa vrátia a opätovne obsadia územie, z ktorého boli vyhostení;

| AP. | keďže v dôsledku úsilia EÚ a NATO o medzinárodnú námornú bezpečnosť, ktoré slúži ako precedens pre európsku, africkú a transatlantickú bezpečnostnú spoluprácu, došlo k rozhodujúcemu poklesu pirátstva pri pobreží východnej aj západnej Afriky; |
| --- | --- |

AP.

keďže v dôsledku úsilia EÚ a NATO o medzinárodnú námornú bezpečnosť, ktoré slúži ako precedens pre európsku, africkú a transatlantickú bezpečnostnú spoluprácu, došlo k rozhodujúcemu poklesu pirátstva pri pobreží východnej aj západnej Afriky;

| AQ. | keďže po rokoch účasti v uvedených civilných a vojenských misiách sa všeobecná situácia výrazne nezlepšila a teraz sa ukazuje trend, že sa napriek úsiliu ešte zhorší; keďže v dôsledku toho pretrváva niekoľko starých a nových výziev a preto je potrebné vykonávať komplexnú stratégiu s osobitným dôrazom na regióny, v ktorých sú slabé miesta a napätie najvyššie, aby sa dosiahol konečný cieľ regionálnej stability a presunula sa zodpovednosť za bezpečnosť do rúk Afričanov; keďže táto stratégia uspokojí naliehavú potrebu a pevné očakávania oboch aktérov na mieste a miestnych obyvateľov, a mala by riešiť podstatné príčiny krízy; |
| --- | --- |

AQ.

keďže po rokoch účasti v uvedených civilných a vojenských misiách sa všeobecná situácia výrazne nezlepšila a teraz sa ukazuje trend, že sa napriek úsiliu ešte zhorší; keďže v dôsledku toho pretrváva niekoľko starých a nových výziev a preto je potrebné vykonávať komplexnú stratégiu s osobitným dôrazom na regióny, v ktorých sú slabé miesta a napätie najvyššie, aby sa dosiahol konečný cieľ regionálnej stability a presunula sa zodpovednosť za bezpečnosť do rúk Afričanov; keďže táto stratégia uspokojí naliehavú potrebu a pevné očakávania oboch aktérov na mieste a miestnych obyvateľov, a mala by riešiť podstatné príčiny krízy;

| AR. | keďže otázka financovania misií a operácií SBOP je nevyhnutná pre udržateľnosť tejto politiky a keďže Európsky rozvojový fond prostredníctvom mierového nástroja pre Afriku (ďalej len „APF“) a v budúcnosti prostredníctvom Európskeho mierového nástroja poskytuje Africkej únii podporu a okrem iného sa z nich financujú prevádzkové náklady vojenských mierových operácií v Afrike, najmä AMISOM v Somálsku; keďže Európsky mierový nástroj nahradí mechanizmus Athena na financovanie spoločných nákladov na vojenské operácie SBOP a mierový nástroj pre Afriku poskytne EÚ nový nástroj na pružnejšie nasadenie vojenských operácií a výrazne zlepší možnosti bezpečnostnej pomoci partnerom; keďže konečný vplyv EPF ako nástroja na udržateľné riešenie násilných konfliktov a neistoty bude závisieť od toho, do akej miery sa dopĺňajú potrebné záruky a monitorovacie systémy, aby sa zabránilo možnému zneužitiu poskytovanej pomoci a aby sa zabezpečilo riadne zohľadnenie otázok zodpovednosti, ľudských práv a dodržiavania humanitárneho práva; keďže budúci Európsky mierový nástroj, ktorý by mal v roku 2021 nahradiť nástroj mierový nástroj pre Afriku, by mal rozšíriť rozsah jeho pôsobnosti na partnerské štáty a umožniť dodávky vojenského vybavenia; |
| --- | --- |

AR.

keďže otázka financovania misií a operácií SBOP je nevyhnutná pre udržateľnosť tejto politiky a keďže Európsky rozvojový fond prostredníctvom mierového nástroja pre Afriku (ďalej len „APF“) a v budúcnosti prostredníctvom Európskeho mierového nástroja poskytuje Africkej únii podporu a okrem iného sa z nich financujú prevádzkové náklady vojenských mierových operácií v Afrike, najmä AMISOM v Somálsku; keďže Európsky mierový nástroj nahradí mechanizmus Athena na financovanie spoločných nákladov na vojenské operácie SBOP a mierový nástroj pre Afriku poskytne EÚ nový nástroj na pružnejšie nasadenie vojenských operácií a výrazne zlepší možnosti bezpečnostnej pomoci partnerom; keďže konečný vplyv EPF ako nástroja na udržateľné riešenie násilných konfliktov a neistoty bude závisieť od toho, do akej miery sa dopĺňajú potrebné záruky a monitorovacie systémy, aby sa zabránilo možnému zneužitiu poskytovanej pomoci a aby sa zabezpečilo riadne zohľadnenie otázok zodpovednosti, ľudských práv a dodržiavania humanitárneho práva; keďže budúci Európsky mierový nástroj, ktorý by mal v roku 2021 nahradiť nástroj mierový nástroj pre Afriku, by mal rozšíriť rozsah jeho pôsobnosti na partnerské štáty a umožniť dodávky vojenského vybavenia;

| AS. | keďže je nevyhnutné, aby EÚ podporovala svojich partnerov v regiónoch Sahel a Sahara a v regióne Afrického rohu, ktoré čelia zvýšeným výzvam v ich boji proti ozbrojeným teroristickým skupinám vrátane džihádistov; keďže EÚ dokáže primeraným spôsobom reagovať tak, že poskytne krajinám v regióne potrebnú pomoc vrátane zbraní a munície v rámci Európskeho mierového nástroja; keďže Európsky mierový nástroj by sa mal bezodkladne schváliť s cieľom umožniť potrebnú vojenskú pomoc; |
| --- | --- |

AS.

keďže je nevyhnutné, aby EÚ podporovala svojich partnerov v regiónoch Sahel a Sahara a v regióne Afrického rohu, ktoré čelia zvýšeným výzvam v ich boji proti ozbrojeným teroristickým skupinám vrátane džihádistov; keďže EÚ dokáže primeraným spôsobom reagovať tak, že poskytne krajinám v regióne potrebnú pomoc vrátane zbraní a munície v rámci Európskeho mierového nástroja; keďže Európsky mierový nástroj by sa mal bezodkladne schváliť s cieľom umožniť potrebnú vojenskú pomoc;

| AT. | keďže teploty v regióne Sahel stúpajú 1,5-krát rýchlejšie ako vo zvyšku sveta a podľa Organizácie Spojených národov je okolo 80 % poľnohospodárskej pôdy v regióne Sahel znehodnotenej, pričom približne 50 miliónov ľudí závislých od chovu dobytka bojuje o územie; keďže podľa Medzinárodného výboru Červeného kríža (ICRC) táto situácia vedie k potravinovej neistote a keďže majú problémy s prístupom k zdravotnej starostlivosti a čelia zložitým rozhodnutiam; |
| --- | --- |

AT.

keďže teploty v regióne Sahel stúpajú 1,5-krát rýchlejšie ako vo zvyšku sveta a podľa Organizácie Spojených národov je okolo 80 % poľnohospodárskej pôdy v regióne Sahel znehodnotenej, pričom približne 50 miliónov ľudí závislých od chovu dobytka bojuje o územie; keďže podľa Medzinárodného výboru Červeného kríža (ICRC) táto situácia vedie k potravinovej neistote a keďže majú problémy s prístupom k zdravotnej starostlivosti a čelia zložitým rozhodnutiam;

| AU. | keďže účinky zmeny klímy sú rizikovým faktorom destabilizácie, násilia a konfliktov; |
| --- | --- |

AU.

keďže účinky zmeny klímy sú rizikovým faktorom destabilizácie, násilia a konfliktov;

| AV. | keďže podľa organizácie UNICEF prudké zvýšenie výskytu násilných útokov na verejné školy, únosov, prípadov zbitia a hrozieb smrťou učiteľom a študentom viedol k zatvoreniu viac ako 9 000 škôl v strednej a západnej Afrike, v dôsledku čoho takmer dva milióny detí zostali bez riadneho vzdelania; |
| --- | --- |

AV.

keďže podľa organizácie UNICEF prudké zvýšenie výskytu násilných útokov na verejné školy, únosov, prípadov zbitia a hrozieb smrťou učiteľom a študentom viedol k zatvoreniu viac ako 9 000 škôl v strednej a západnej Afrike, v dôsledku čoho takmer dva milióny detí zostali bez riadneho vzdelania;

| AW. | keďže EÚ je naďalej vážne znepokojená zvýšeným počtom detí, ktoré verbujú a využívajú extrémistické skupiny ako detských vojakov; |
| --- | --- |

AW.

keďže EÚ je naďalej vážne znepokojená zvýšeným počtom detí, ktoré verbujú a využívajú extrémistické skupiny ako detských vojakov;

| AX. | keďže Úrad OSN pre drogy a kriminalitu (ďalej len „UNODC“) informoval o znepokojujúcich nových trendoch v obchodovaní s drogami v tomto regióne, čo má nepriaznivý vplyv na správu, bezpečnosť, hospodársky rast a verejné zdravie; keďže podľa tohto úradu je 87 % všetkých globálne zaistených farmaceutických opioidov zaistených v západnej, strednej a severnej Afrike, a keďže UNODC uznáva úzke prepojenie medzi obchodovaním s drogami a financovaním ozbrojených skupín; |
| --- | --- |

AX.

keďže Úrad OSN pre drogy a kriminalitu (ďalej len „UNODC“) informoval o znepokojujúcich nových trendoch v obchodovaní s drogami v tomto regióne, čo má nepriaznivý vplyv na správu, bezpečnosť, hospodársky rast a verejné zdravie; keďže podľa tohto úradu je 87 % všetkých globálne zaistených farmaceutických opioidov zaistených v západnej, strednej a severnej Afrike, a keďže UNODC uznáva úzke prepojenie medzi obchodovaním s drogami a financovaním ozbrojených skupín;

| AY. | keďže v strategickom prístupe EÚ k otázke žien, mieru a bezpečnosti sa zdôrazňuje potreba začlenenia hľadiska rodovej rovnosti do všetkých oblastí a činností v oblasti mieru a bezpečnosti s cieľom zabezpečiť účinnosť politík EÚ; |
| --- | --- |

AY.

keďže v strategickom prístupe EÚ k otázke žien, mieru a bezpečnosti sa zdôrazňuje potreba začlenenia hľadiska rodovej rovnosti do všetkých oblastí a činností v oblasti mieru a bezpečnosti s cieľom zabezpečiť účinnosť politík EÚ;

| AZ. | keďže útoky extrémistických skupín a eskalácia medzikomunitného násilia kvôli zdrojom ovplyvňujú prístup ku vzdelávaniu a zdravotnej starostlivosti, pričom mnohé dievčatá sú najviac vystavené rôznym druhom zneužívania, fyzického aj sexuálneho; |
| --- | --- |

AZ.

keďže útoky extrémistických skupín a eskalácia medzikomunitného násilia kvôli zdrojom ovplyvňujú prístup ku vzdelávaniu a zdravotnej starostlivosti, pričom mnohé dievčatá sú najviac vystavené rôznym druhom zneužívania, fyzického aj sexuálneho;

| BA. | keďže EÚ by mala strategicky posilniť svoju hospodársku prítomnosť v ešte väčšej miere vzhľadom na rastúcu prítomnosť iných cudzích mocností; |
| --- | --- |

BA.

keďže EÚ by mala strategicky posilniť svoju hospodársku prítomnosť v ešte väčšej miere vzhľadom na rastúcu prítomnosť iných cudzích mocností;

| BB. | keďže komisár pre susedstvo a rozšírenie navrhol prerozdeliť, urýchliť a prioritne riešiť 3,25 miliardy EUR z existujúcich programov s cieľom reagovať na potreby súvisiace s koronavírusom v Afrike, vrátane 2,06 miliardy EUR pre subsaharskú Afriku; |
| --- | --- |

BB.

keďže komisár pre susedstvo a rozšírenie navrhol prerozdeliť, urýchliť a prioritne riešiť 3,25 miliardy EUR z existujúcich programov s cieľom reagovať na potreby súvisiace s koronavírusom v Afrike, vrátane 2,06 miliardy EUR pre subsaharskú Afriku;

| BC. | keďže EÚ by mala posilniť svoju spoluprácu s národnými parlamentmi vrátane bezpečnostných a obranných výborov s cieľom zlepšiť kritické funkcie dohľadu nad vnútroštátnymi intervenciami a intervenciami vonkajšej bezpečnosti; |
| --- | --- |

BC.

keďže EÚ by mala posilniť svoju spoluprácu s národnými parlamentmi vrátane bezpečnostných a obranných výborov s cieľom zlepšiť kritické funkcie dohľadu nad vnútroštátnymi intervenciami a intervenciami vonkajšej bezpečnosti;

Opatrenia Európskej únie a jej členských štátov

| 1. | domnieva sa, že Komisia, Rada a podpredseda Komisie/vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „PK/VP“) musia koordinovať rozvojové a bezpečnostné iniciatívy, do ktorých sú zapojení, ako súčasť integrovanej stratégie vedúcej k nezávislej africkej zodpovednosti za bezpečnostné a obranné záležitosti; domnieva sa, že Africká únia a africké štáty z tohto regiónu sú kľúčovými partnermi, s ktorými EÚ zmysluplne komunikuje s cieľom spoločne dosiahnuť udržateľný rozvoj a bezpečnosť ľudí; podporuje plány Africkej únie vyslať 3 000 vojakov na podporu skupiny G5 Sahel; vyjadruje pevné presvedčenie, že EÚ a jej členské štáty musia posilniť svoje kapacity, prehodnotiť svoje záväzky v oblasti bezpečnosti a obrany v regiónoch Sahel, západná Afrika a Africký roh vrátane poskytovaním vojenského vybavenia pri dodržiavaní zásady „neškodiť“; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripomína, že boj proti terorizmu závisí najmä od schopnosti dotknutých štátov zachovať silné a spoľahlivé inštitúcie a dobre zavedené základné služby vrátane kapacít v oblasti vnútornej bezpečnosti a súdnictva, v ktoré majú občania dôveru, najmä pokiaľ ide o trestné veci; domnieva sa, že bezpečnostná stratégia pre regióny Sahel, západná Afrika a Africký roh musí byť predovšetkým zameraná na riešenie základných príčin konfliktov v regióne, keďže odstránenie chudoby je kľúčom k udržateľnému mieru; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žiada, aby sa obnovené vzťahy medzi EÚ a africkým kontinentom podporovali na základe solidarity a vzájomného rešpektu a prospechu, a to vždy v súlade so zásadami dodržiavania medzinárodného práva, národnej suverenity a rovnosti medzi stranami; |
| --- | --- |

3.

| 4. | domnieva sa, že všetky misie SBOP, operácie a iné akcie EÚ by mal koordinovať PK/VP v rámci právomoci Rady v súlade s článkom 43 ods. 2 Zmluvy o EÚ a že spoločný podporný koordinačný útvar (JSCC) by mal Komisii a PK/VP poskytovať viac poradenstva a mal by mať rozšírenú koordinačnú úlohu a mal by navrhnúť vedeniu centralizovanú civilno-vojenskú doktrínu, ktorá by posilnila kapacity výcvikových misií útvaru pre plánovanie a vedenie vojenských operácií a útvaru pre plánovanie a vedenie civilných operácií a projektov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je pevne presvedčený, že EÚ by mala maximálne investovať do procesov zameraných na predchádzanie konfliktom, a to spustením veľkého počtu veľmi konkrétnych postupov a projektov v oblasti mediácie, dialógu a zmierenia súbežne s ďalšími bezpečnostnými opatreniami; zdôrazňuje potrebu využívať aj prístupy, ktoré nie sú sústredené na štáty a ktorých cieľom je podpora stability a bezpečnosti, najmä pokiaľ ide o napätie medzi komunitami; vyjadruje pevné presvedčenie, že v strednodobom a dlhodobom horizonte bude efektívna len bezpečnostná pomoc, v ktorej je ľudská bezpečnosť v centre záujmu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje naliehavú potrebu posilniť misie a operácie SBOP, ako aj celkovú strategickú politiku EÚ v oblasti plánovania a komunikácie, aby sa zlepšila viditeľnosť činností EÚ; |
| --- | --- |

6.

| 7. | víta celkový záväzok EÚ voči regiónu Sahel, západnej Afrike a Africkému rohu a uznáva prínos týchto misií a operácií SBOP pre mier, bezpečnosť a medzinárodnú stabilitu; zdôrazňuje však potrebu prispôsobiť finančné a administratívne pravidlá, ako aj politické rozhodovacie procesy s cieľom rýchlejšie a operatívnejšie reagovať na krízy; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opakuje svoju výzvu na vypracovanie bielej knihy o európskej obrane, v ktorej by sa navrhli a načrtli veľmi konkrétne scenáre možných vojenských intervencií EÚ a východiskových doktrín v súlade s vojenskými úlohami uvedenými v článku 43 ods. 1 Zmluvy o EÚ; |
| --- | --- |

8.

| 9. | oceňuje zamestnancov misií EÚ, ktorí napriek veľmi náročným podmienkam dosiahli veľmi dobré výsledky a dokazujú odhodlanie a profesionalitu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že vzhľadom na závažné zhoršenie bezpečnostných podmienok v regióne a s cieľom odstrániť nedostatky v misiách a projektoch EÚ sa musí posilniť budovanie kapacít partnerov v sektore bezpečnosti, aby bolo možné primeranejšie reagovať na významné výzvy a vážne bezpečnostné podmienky v regióne, a to aj podporou tretích krajín v boji proti terorizmu na ich územiach; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podporuje spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 28. apríla 2015 s názvom Budovanie kapacít na podporu bezpečnosti a rozvoja – umožnenie partnerom predchádzať krízam a zvládať ich (11), |
| --- | --- |

11.

| 12. | víta návrh Komisie a prebiehajúce medziinštitucionálne rokovania zamerané na vypracovanie nariadenia o nástroji susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI), ktoré zahŕňa všetky úlohy súčasného nástroja na podporu stability a mieru; |
| --- | --- |

12.

| 13. | víta návrh vysokého predstaviteľa, s podporou Komisie, na vytvorenie „Európskeho mierového nástroja“ (ďalej len „EPF“) v rámci SZBP na financovanie vojenskej spolupráce a spolupráce v oblasti obrany s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami vrátane vybavenia v rámci spoločného vojenského zoznamu EÚ, ktorý vyplní významnú medzeru v podpore EÚ, a spolu s NCICI umožní EÚ rýchlejšie a účinnejšie reagovať na bezpečnostné výzvy, a vyzýva na ich rýchle prijatie; pripomína, že cieľom EPF je začleniť mierový nástroj pre Afriku a vytvoriť komponent budovania kapacít, ktorý by umožnil poskytovanie vojenského materiálu partnerským krajinám vrátane zbraní a streliva pri plnom rešpektovaní spoločnej pozície, ľudských práv a humanitárneho práva a účinných ustanovení o transparentnosti, ktoré sú uvedené v odporúčaní z 28. marca 2019 o zriadení Európskeho mierového nástroja, a to s cieľom zabezpečiť, aby sa žiadne vojenské prostriedky neposkytli príjemcom, ktorí sa dopúšťajú zneužívania, zverstiev a iných škôd voči civilnému obyvateľstvu; konštatuje, že od júna 2018 členské štáty pracujú na rozhodnutí Rady o zriadení EPF, a to s cieľom zriadiť ho najneskôr v januári 2021; v tejto súvislosti a vzhľadom na súčasnú situáciu v Afrike vyzýva Radu, aby tento návrh schválila a prijala bezodkladne potrebné rozhodnutie o vytvorení tohto nového nástroja na podporu vojenských spôsobilostí afrických ozbrojených síl, a:






  a) | aby bol rozpočet EPF dostatočne veľký na to, aby sa účinne riešili súčasné výzvy týkajúce sa výcviku, operácií, misií, projektov a vojenského vybavenia vrátane zbraní, munície a dopravy; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

aby bol rozpočet EPF dostatočne veľký na to, aby sa účinne riešili súčasné výzvy týkajúce sa výcviku, operácií, misií, projektov a vojenského vybavenia vrátane zbraní, munície a dopravy;

| b) | aby sa zabezpečilo, aby EPF prekonal súčasné obmedzenia v rámci APF a rozpočtu EÚ týkajúce sa nadobúdania zbraní a munície; |
| --- | --- |

b)

aby sa zabezpečilo, aby EPF prekonal súčasné obmedzenia v rámci APF a rozpočtu EÚ týkajúce sa nadobúdania zbraní a munície;

| c) | vyzýva na to, aby sa z rozpočtu EÚ vyčlenili finančné prostriedky na administratívne výdavky vyplývajúce z rozhodnutia Rady, a to aj na zamestnancov; |
| --- | --- |

c)

vyzýva na to, aby sa z rozpočtu EÚ vyčlenili finančné prostriedky na administratívne výdavky vyplývajúce z rozhodnutia Rady, a to aj na zamestnancov;

| d) | vyzýva Radu, aby poverila členské štáty úhradou prevádzkových nákladov vyplývajúcich z jeho vykonávania, vrátane vybavenia a odbornej prípravy; |
| --- | --- |

d)

vyzýva Radu, aby poverila členské štáty úhradou prevádzkových nákladov vyplývajúcich z jeho vykonávania, vrátane vybavenia a odbornej prípravy;

| e) | poznamenáva, že členské štáty, ktoré neprispievajú na financovanie osobitných akcií alebo ich časti, sa môžu zdržať hlasovania v Rade; |
| --- | --- |

e)

poznamenáva, že členské štáty, ktoré neprispievajú na financovanie osobitných akcií alebo ich časti, sa môžu zdržať hlasovania v Rade;

| f) | vyzýva na zriadenie nového špecializovaného oddelenia v rámci Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ďalej len „ESVČ“), ktoré bude zodpovedné za riadenie tohto nového nástroja, s cieľom dohliadať na dodávanie a používanie vybavenia a výcviku vrátane náležitých záruk a opatrení na zmiernenie rizika; |
| --- | --- |

f)

vyzýva na zriadenie nového špecializovaného oddelenia v rámci Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ďalej len „ESVČ“), ktoré bude zodpovedné za riadenie tohto nového nástroja, s cieľom dohliadať na dodávanie a používanie vybavenia a výcviku vrátane náležitých záruk a opatrení na zmiernenie rizika;

| g) | domnieva sa, že dodávky a používanie takéhoto zariadenia a výcviku by mali monitorovať odborníci vyslaní do tohto oddelenia členskými štátmi, aby informovali PK/VP a podliehali kontrole zo strany Európskeho parlamentu a boli podrobené auditu Európskeho dvora audítorov; |
| --- | --- |

g)

domnieva sa, že dodávky a používanie takéhoto zariadenia a výcviku by mali monitorovať odborníci vyslaní do tohto oddelenia členskými štátmi, aby informovali PK/VP a podliehali kontrole zo strany Európskeho parlamentu a boli podrobené auditu Európskeho dvora audítorov;

| 14. | domnieva sa, že udržateľnosť, účinnosť a viditeľnosť civilných a vojenských misií EÚ v Afrike, napriek vysokému stupňu oddanosti a profesionálnosti zamestnancov, sú osobitne ohrozené nedostatkom miestnej zodpovednosti, plánov udržateľnosti a základného vybavenia v dotknutých krajinách, ako aj ich schopnosťou posilniť kapacitu partnerov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva Komisiu a Radu, aby sa zaistili preskúmanie všetkých nástrojov financovania s cieľom riešiť základné príčiny konfliktov a podporiť rozvoj bezpečnostných kapacít v postihnutých afrických krajinách podľa článkov 209 a 212 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a aj s ohľadom na veľmi vážne bezpečnostné krízy v sahelsko-saharskom regióne a vo východnej Afrike; |
| --- | --- |

15.

| 16. | víta návrh na posilnenie zásady partnerstva vo vzťahoch medzi Afrikou a EÚ, ktorý je uvedený v spoločnom oznámení s názvom Na ceste ku komplexnej stratégii pre Afriku (JOIN(2020)0004); vyzýva Komisiu, najmä PK/VP, aby iniciovala na mieru prispôsobené dvojstranné partnerstvá v oblasti transformácie pokrývajúce široké spektrum oblastí s prioritou v oblasti bezpečnosti a obrany; vyzýva PK/VP, aby vyzdvihol krajiny dosahujúce pokrok v oblasti upevňovania demokracie a bezpečnosti ľudí a vyzval ich, aby sa pripojili k dvojstranným partnerstvám podľa zásady „viac za viac“; vyzýva PK/VP, aby okrem dvojstranných partnerstiev pomohol upevniť bezpečnostné funkcie subregionálnych organizácií, ako sú Hospodárske spoločenstvo západoafrických štátov (ECOWAS), Východoafrické spoločenstvo alebo Juhoafrické rozvojové spoločenstvo (SADC); |
| --- | --- |

16.

| 17. | odporúča, aby EÚ zvážila prispievanie na prevádzkové a logistické náklady na operácie národných ozbrojených síl Mauritánie, Mali, Burkiny Faso, Nigeru a Čadu proti terorizmu v rámci mierových operácií v sahelsko-saharskej oblasti a aby zaujala podobný prístup ako pri financovaní spoločných síl G5 Sahel a misie Africkej únie v Somálsku (AMISON); a konštatuje, že EPF by na tento účel mal byť vhodným nástrojom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nabáda na diskusiu o tom, či je vhodné, aby sa na existujúce programy výcviku uplatňovala rovnaká infraštruktúra pre obstarávanie vojenských zariadení vrátane zbraní, aká sa v súčasnosti uplatňuje na účely nasadenia a výcviku síl skupiny G5 Sahel vrátane finančnej podpory, ak je to potrebné; |
| --- | --- |

18.

| 19. | odporúča, aby bolo akékoľvek financovanie operácií budovania kapacít v afrických krajinách podmienené predložením spoločne dohodnutého plánu podpory prijímateľskou krajinou, ktorý zahŕňa školenia v oblasti reformy bezpečnostného sektora, ľudských práv, medzinárodného humanitárneho práva a zásad právneho štátu s primeranými lehotami a ktorý sa dosiahne monitorovaním EÚ s možnosťou ďalších úprav v závislosti od vývoja situácie; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad vysokým počtom prípadov veľmi vážneho porušovania ľudských práv zo strany bezpečnostných síl Mali, ktoré skúmala a nahlasovala viacrozmerná integrovaná stabilizačná misia OSN v Mali (MINUSMA); |
| --- | --- |

20.

| 21. | uznáva, že Mali má dôležitú úlohu pre stabilitu Sahelu, a stotožňuje sa s vážnymi obavami spoločenstva ECOWAS v súvislosti so štátnym prevratom v Mali 18. augusta 2020; zdôrazňuje, že ďalšia spolupráca s medzinárodným spoločenstvom, najmä s EÚ a OSN, a jeho podpora môže úspešne pokračovať len vtedy, ak sa podniknú viaceré dôležité kroky, konkrétne vytvorenie dobre pripraveného, funkčného, transparentného a stabilného volebného systému, ktorý zabezpečí dôveryhodné, slobodné a spravodlivé voľby a skutočne rovnaké podmienky pre politické strany; súhlasí s tým, že je potrebná inkluzívna prechodná vláda, ktorá musí zahŕňať všetky politické a sociálne skupiny a usilovať sa o ochranu ústavných práv a slobôd každého občana, pričom nikdy nesmie stratiť zo zreteľa súčasné naliehavé sociálne, bezpečnostné a hospodárske výzvy, ktoré si vyžadujú okamžité kroky ako reakciu na legitímne požiadavky obyvateľov, čo sa týka inkluzívneho a konštruktívneho dialógu o budúcom smerovaní ich krajiny; podporuje úsilie ESVČ prispieť k dosiahnutiu mierového a demokratického riešenia, ktorým sa v konečnom dôsledku obnoví trvalá stabilita a dôvera malijských občanov v ich inštitúcie a verejnú správu, ktoré by mali byť skutočne inkluzívne, bez korupcie a slúžiť všetkým občanom v ich snahách o prosperitu, mier, rozvoj, stabilitu a bezpečnosť; |
| --- | --- |

21.

| 22. | berie na vedomie hodnotiace správy OSN o úsilí presadzovať právo a poskytovať lekársku pomoc v prípade sexuálneho vykorisťovania a zneužívania zamestnancami Organizácie Spojených národov a pridruženým personálom v mierových operáciách; vyjadruje hlboké pohoršenie v súvislosti s alarmujúcim rozsahom týchto trestných činov a neschopnosťou postaviť páchateľov pred súd; je rovnako pohoršený obvineniami zo sexuálneho zneužívania detí vznesenými voči príslušníkom jednotiek EÚ a OSN, najmä v roku 2016 v Stredoafrickej republike, a požaduje spravodlivosť; naliehavo vyzýva OSN, členské štáty EÚ a orgány SBOP EÚ, aby bezodkladne a s maximálnou rozhodnosťou vyšetrili, trestne stíhali a odsúdili všetkých zamestnancov OSN, jednotlivých štátov a EÚ, ktorí spáchali sexuálne násilné činy; zdôrazňuje naliehavú potrebu zreformovania príslušných štruktúr tak, aby sa skoncovalo s beztrestnosťou personálu OSN a EÚ a zriadili sa funkčné a transparentné mechanizmy dohľadu a zodpovednosti; považuje za neprijateľné, že návrhy na začatie konania týkajúce sa prípadov údajného zneužívania zostávajú v súčasnosti i naďalej úplne dobrovoľné a závisia od krajiny, ktorá prispela vojenskými jednotkami; je presvedčený, že takéto závažné zločiny by sa dali obmedziť a dalo by sa im predchádzať aj výchovou a vzdelávaním; dôrazne pripomína naliehavú potrebu predchádzať takýmto trestným činom v budúcnosti aj preto, aby sa obnovila dôvera miestneho obyvateľstva voči medzinárodným mierovým jednotkám; |
| --- | --- |

22.

| 23. | žiada, aby sa nanovo vymedzil formát výcvikových misií EUTM Mali, EUTM CAR a EUTM Somalia s cieľom lepšie ich prispôsobiť skutočným potrebám ozbrojených síl a potrebám obyvateľstva prijímajúcich krajín, a to:






  a) | harmonizáciou výcvikových metód a pravidiel pre postup a zapojenie, a zabezpečením toho, aby boli jedinečné a prispôsobené identifikovaným potrebám v krajine, a aby zahŕňali odbornú prípravu v oblasti rodovej rovnosti a práv žien vrátane programu v oblasti žien, mieru a bezpečnosti; |
| --- | --- | --- |

23.

a)

harmonizáciou výcvikových metód a pravidiel pre postup a zapojenie, a zabezpečením toho, aby boli jedinečné a prispôsobené identifikovaným potrebám v krajine, a aby zahŕňali odbornú prípravu v oblasti rodovej rovnosti a práv žien vrátane programu v oblasti žien, mieru a bezpečnosti;

| b) | vytvorením a uplatňovaním všeobecnej politiky reformy bezpečnostného sektora, ktorej ústredným bodom bude bezpečnosť ľudí a v rámci ktorej budú bezpečnostné potreby celého obyvateľstva v jadre všetkých zložiek; |
| --- | --- |

b)

vytvorením a uplatňovaním všeobecnej politiky reformy bezpečnostného sektora, ktorej ústredným bodom bude bezpečnosť ľudí a v rámci ktorej budú bezpečnostné potreby celého obyvateľstva v jadre všetkých zložiek;

| c) | zabezpečením toho, aby mali inštruktori EÚ v koordinácii s miestnymi vojenskými orgánmi mandát vybrať vojakov spomedzi tých, ktorých navrhli miestne orgány verejnej správy, vycvičiť ich s cieľom zdokonaliť ich zručnosti vrátane znalostí v oblasti medzinárodného humanitárneho práva a medzinárodného práva v oblasti ľudských práv, dohliadať na nich a sprevádzať ich v teréne, keď výcvik ukončia, s cieľom zhodnotiť ich a zabrániť tomu, boli jednotky rozpustené a vojaci sa rozišli; |
| --- | --- |

c)

zabezpečením toho, aby mali inštruktori EÚ v koordinácii s miestnymi vojenskými orgánmi mandát vybrať vojakov spomedzi tých, ktorých navrhli miestne orgány verejnej správy, vycvičiť ich s cieľom zdokonaliť ich zručnosti vrátane znalostí v oblasti medzinárodného humanitárneho práva a medzinárodného práva v oblasti ľudských práv, dohliadať na nich a sprevádzať ich v teréne, keď výcvik ukončia, s cieľom zhodnotiť ich a zabrániť tomu, boli jednotky rozpustené a vojaci sa rozišli;

| d) | poskytovaním spoločného aj individuálneho vybavenia vrátane zbraní (ak ich neposkytne príslušná krajina) výcvikovým strediskám, aby sa zaistilo poskytnutie vhodného výcviku po tom, ako EÚ zavedie záruky súladu s ôsmimi kritériami spoločnej pozície 944 pri transfere zbraní do tretích krajín, zaručí kontrolu po ukončení odoslaní a kontrolu konečného využitia, aby sa zabránilo ich odklonu do rúk ozbrojených skupín vrátane teroristov; |
| --- | --- |

d)

poskytovaním spoločného aj individuálneho vybavenia vrátane zbraní (ak ich neposkytne príslušná krajina) výcvikovým strediskám, aby sa zaistilo poskytnutie vhodného výcviku po tom, ako EÚ zavedie záruky súladu s ôsmimi kritériami spoločnej pozície 944 pri transfere zbraní do tretích krajín, zaručí kontrolu po ukončení odoslaní a kontrolu konečného využitia, aby sa zabránilo ich odklonu do rúk ozbrojených skupín vrátane teroristov;

| e) | zvýšením miery obsadenia pracovných miest vyčlenených na misie s cieľom napraviť opakujúce sa problémy; |
| --- | --- |

e)

zvýšením miery obsadenia pracovných miest vyčlenených na misie s cieľom napraviť opakujúce sa problémy;

| f) | zabezpečením toho, aby výcvik zodpovedal operačnej realite, t. j. mal by zahŕňať mobilitu spôsobilosti v oblasti velenia a riadenia; |
| --- | --- |

f)

zabezpečením toho, aby výcvik zodpovedal operačnej realite, t. j. mal by zahŕňať mobilitu spôsobilosti v oblasti velenia a riadenia;

| g) | využívaním dočasného preloženia požadovaných vojenských odborníkov, najmä v oblasti strategického poradenstva; |
| --- | --- |

g)

využívaním dočasného preloženia požadovaných vojenských odborníkov, najmä v oblasti strategického poradenstva;

| h) | zavedením mechanizmu monitorovania ľudských práv a ochranného mechanizmu s cieľom predchádzať porušovaniu ľudských práv; |
| --- | --- |

h)

zavedením mechanizmu monitorovania ľudských práv a ochranného mechanizmu s cieľom predchádzať porušovaniu ľudských práv;

| 24. | zastáva názor, že posilnenie poradnej zložky niektorých misií (EUTM Somálsko) vo veliteľských štruktúrach miestnych síl umožňuje významne ovplyvniť vykonávanie operácií, a to aj v rámci mnohostranného systému vojenskej pomoci; |
| --- | --- |

24.

| 25. | domnieva sa, že EÚ by mala zaviesť riadny dohľad a pokračovať v účinných pravidelných hodnoteniach a strategických preskúmaniach civilných misií EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger, EUCAP Somalia a EUAM CAR, pričom by mala preskúmať ich mandát, rozpočet a ľudské zdroje a pokračovať v používaní monitorovacích systémov v rámci plánu vykonávania misií a referenčného porovnávania ako komplexného nástroja riadenia; vyjadruje presvedčenie, že misie by boli lepšie prispôsobené meniacej sa bezpečnostnej a politickej situácii, ak by boli prispôsobené miestnym potrebám a ak by sa zintenzívnila spolupráca s miestnymi partnermi, a tak by sa stali ešte funkčnejšími a účinnejšími a mohli by sa začleniť do širšieho úsilia o reformu sektora bezpečnosti v záujme bezpečnosti miestneho obyvateľstva; vyzýva PK/VP a ESVČ, aby sa obrátila na Európsky parlament v súvislosti s výročnou správou o SBOP z roku 2019 (12) a s hodnotením misií v Afrike Európskym parlamentom; opakuje kritiku toho, že neexistujú „žiadne vhodné ukazovatele na monitorovanie výsledkov misií EUCAP Niger a EUCAP Mali a že monitorovanie a hodnotenie činností misie nebolo primerané a nezameriavalo sa na dôsledky“; vyzýva PK/VP a ESVČ, aby sa vrátili k tomu, ako Európsky parlament hodnotí vytváranie síl v rámci misie EUTM Somálsko; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pripomína, že bezpečnostná situácia v Somálsku je veľmi znepokojujúca a že je vektorom destabilizácie v celom Africkom rohu aj mimo neho; domnieva sa, že federálna vláda Somálska nemôže plniť všetky svoje povinnosti a že somálska národná armáda ani napriek nedávnemu pokroku nie je stále schopná sama bojovať proti teroristickej činnosti aš-Šabáb; pripomína, že somálska armáda mala prevziať misiu AMISOM v decembri 2021; zdôrazňuje, že na dosiahnutie tohto cieľa je potrebný nový a komplexný program pomoci, a vyzýva EÚ, aby sa s Africkou úniou a somálskou vládou dohodla na pozícii k mechanizmu, ktorý sa má zaviesť po skončení misie AMISOM; |
| --- | --- |

26.

| 27. | domnieva sa, že kríza v Perzskom zálive má vážne dôsledky v Somálsku, kde SAE naďalej podporujú neskrývané opatrenia, ktoré priamo ohrozujú bezpečnosť a politické úspechy, ktoré sa doteraz v Somálsku dosiahli, čím sa vytvára národná nejednotnosť medzi federálnou vládou Somálska a federálnymi členskými štátmi v otázkach bezpečnosti, národných volieb a rozvoja, a žiada, aby sa tieto opatrenia ihneď zastavili; |
| --- | --- |

27.

| 28. | požaduje, aby malijskí signatári dohody o mieri a zmierení pre Mali, ktorá je výsledkom alžírskeho procesu, túto dohodu dodržiavali a vykonávali ju bez ďalšieho odkladu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | domnieva sa, že EÚ by mala pokračovať vo svojej finančnej podpore misie AMISOM počas prechodného obdobia v rámci mierového nástroja pre Afriku, zachovať prítomnosť troch, ale revidovaných vojenských či civilných misií a operácií EÚ (ATALANTA, EUTM Somalia a EUCAP Somalia), podporovať demokratické inštitúcie, pokračovať vo výcviku národnej armády a vytváraní transparentných, zodpovedných a demokraticky kontrolovaných bezpečnostných sektorov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva členské štáty EÚ, aby pomohla začať fungovať spoločným silám skupiny G5 Sahel, a to poskytnutím finančnej pomoci, vojenského vybavenia a výcviku, čo musí zahŕňať primerané záruky a zmierňujúce opatrenia, ako aj poskytnutím poradenstva v oblasti doktríny, plánovaných kapacít a riadenia; zdôrazňuje, že v tejto súvislosti je potrebná silná a dôveryhodná policajná zložka; vyzýva partnerov, ktorí prijali záväzky na bruselskej konferencii darcov 22. februára 2018, aby ich urýchlene splnili; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyjadruje presvedčenie, že africké štáty musia prevziať zodpovednosť za plnenie svojich zvrchovaných povinností stabilizovať všetky oblasti oslobodené od džihádistických teroristov, zločineckých a ozbrojených skupín, priekupníkov a banditov s cieľom chrániť občanov poskytovaním základných služieb (administratíva, dodávky vody a energie, zdravotníctvo, spravodlivosť, vzdelávanie); keďže armáda alebo bezpečnostné sily by mali dočasne do prevzatia verejnej správy zabezpečiť náležité bezpečnostné prostredie a základné služby, vyzýva EÚ, aby zintenzívnila svoje úsilie o podporu afrických štátov pri poskytovaní základných služieb; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podporuje žiadosť Africkej únie adresovanú Organizácii Spojených národov, aby mala prístup k príspevkom na misie pod vedením Afriky a pod mandátom Bezpečnostnej rady OSN; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdôrazňuje, že je potrebná koordinácia s krajinami severnej Afriky, ako aj účinné opatrenia na podporu mieru a zmierenia v Líbyi s cieľom zabrániť tomu, aby sa stala ohniskom šírenia džihádizmu, teroristických, zločineckých a ozbrojených skupín, zbraní a obchodovania s ľuďmi; nabáda preto na mierové rozhovory 5 + 5 a vyzýva všetky krajiny, aby rešpektovali ducha berlínskej konferencie; vyjadruje nádej, že nedávne signály, čo sa týka prímeria a mieru v Líbyi, sa stanú skutočnosťou; v tejto súvislosti víta nedávne iniciatívy ESVČ a PK/VP, najmä jeho návštevu Líbye 1. septembra 2020, a zdôrazňuje, že EÚ by mala zohrávať vedúcu úlohu v procese mediácie; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzýva EÚ, aby riešila pretrvávajúce a narastajúce hrozby pre ochranu a zachovanie kultúrneho dedičstva a boj proti pašovaniu kultúrnych artefaktov, najmä v konfliktných zónach; |
| --- | --- |

34.

| 35. | domnieva sa, že spolupráca s krajinami severnej Afriky by sa mala zvažovať najmä v oblasti výmeny spravodajských a iných informácií, vojenského výcviku a boja proti radikalizácii, pričom by sa mali zohľadniť preukázané skúsenosti niektorých z nich; |
| --- | --- |

35.

| 36. | domnieva sa, že komplexná a strednodobá až dlhodobá bezpečnostná politika pre tieto regióny by sa mala zameriavať aj na posilnenie odolnosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | víta a podporuje komplexný prístup Mauritánie, ktorý zahŕňa stratégiu vybudovanú na sociálnych a rozvojových prvkoch, k vojenským a bezpečnostným opatreniami; vyjadruje solidaritu s Nigerom, Mali a Burkinou Faso, ktoré sú hlboko postihnuté terorizmom; oceňuje úsilie a obetavosť medzinárodného spoločenstva, viacrozmernej integrovanej stabilizačnej misie Organizácie Spojených národov v Mali, mnohonárodnej spoločnej osobitnej jednotky, skupiny G5 a francúzskych ozbrojených síl (operácia Barkhane), útvaru EÚ pre regionálne poradenstvo a koordináciu (RACC), EUCAP Sahel Mali a Niger, EUTM Mali, GAR-SI Sahel a čadskej armády, ktorá je kľúčovou silou v strednom a východnom sektore skupiny G5 a vyžaduje osobitnú podporu pre svoje prápory; vyzýva krajiny skupiny G5 Sahel, aby uskutočnili domáce reformy a plne uplatňovali ľudské práva, dobrú správu vecí verejných a demokratickú zodpovednosť, dodržiavanie ľudských práv a demokratických noriem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | víta spoločné vyhlásenie predsedu Európskej rady Charlesa Michela a prezidenta Mauritánskej islamskej republiky, úradujúceho predsedu skupiny G5 Sahel, Mohameda Šejka el Gazuáního z 28. apríla 2020, v ktorom obnovili a zvýšili záväzok voči bezpečnosti, stabilite a rozvoju regiónu Sahel v úzkej spolupráci s generálnym tajomníkom OSN, predsedom Komisie Africkej únie a súčasným predsedom ECOWAS-u; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nabáda členské štáty, aby podporovali operácie Barkhane a Takuba a misie Gazelle a New Nero, a spolupracovali s nimi; zdôrazňuje významné ľudské a vojenské investície členských štátov, ktoré už sú ich súčasťou; trvá na tom, že je potrebné väčšie zapojenie na európskej úrovni, ktoré však nemôže nahradiť povinnosť krajín uskutočňovať potrebné domáce reformy zamerané na zabezpečenie udržateľného rozvoja a bezpečnostných sektorov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva EÚ, aby venovala osobitnú pozornosť šíreniu ozbrojených teroristických skupín, najmä islamistického terorizmu a násilného wahabizmu v regiónoch Sahelu, západnej Afriky a Afrického rohu, a aby zotrvala vo svojom globálnom úsilí bojovať proti džihádizmu; vzhľadom na strategický vplyv týchto regiónov na stabilitu a bezpečnosť krajín južného susedstva, na námornú bezpečnosť a istotu tlaku na európske vonkajšie hranice vyzýva na posilnenie spolupráce v oblasti bezpečnosti a programov pomoci s príslušnými krajinami; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naliehavo vyzýva EÚ, aby vykonala komplexné hodnotenie spoločnej stratégie EÚ a Afriky a spoločného oznámenia Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku s názvom Na ceste ku komplexnej stratégii pre Afriku z 9. marca 2020, a aby podporovala vykonávanie záverov Rady z 20. apríla 2015 o regionálnom akčnom pláne pre región Sahel na roky 2015 – 2020, zo 16. marca 2015 o akčnom pláne EÚ pre Guinejský záliv na roky 2015 – 2020, z 25. júna 2018 o Africkom rohu/Červenom mori a regióne Sahel/Mali, a vyhlásenia z Pau; |
| --- | --- |

41.

| 42. | požaduje ďalšiu ochranu a podporu pre vzdelávacie orgány, spoločenstvá a organizácie pôsobiace na mieste, ktoré sa snažia nájsť alternatívne vzdelávacie príležitosti v komunitných centrách a zahŕňajú tisíce západoafrických a sahelských detí do vzdelávacích programov a programov získavania zručností; |
| --- | --- |

42.

Dobrá správa vecí verejných a udržateľný rozvoj

| 43. | uvádza, že bez spoločnej udržateľnej rozvojovej a humanitárnej činnosti nemôže existovať žiadna bezpečnostná stratégia; pripomína rôzne základné príčiny terorizmu a ozbrojeného konfliktu; vyzýva na podporu ľudského kapitálu a ľudského rozvoja, na napĺňanie potrieb najzraniteľnejších komunít a na budovanie schopností ľudí v oblasti odolnosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | domnieva sa, že EÚ by mala zabezpečiť, aby udržateľné rozvojové plány vychádzali z kontextu. aby boli multisektorové a poskytovali globálne riešenie problémov príslušného regiónu; zdôrazňuje, že integrovaný prístup k mieru, bezpečnosti a udržateľnému rozvoju si vyžaduje zmysluplné zapojenie miestnych aktérov občianskej spoločnosti, a najmä žien a mladých ľudí, pričom pripomína úlohu starších a tradičných lídrov v spoločnostiach regiónu Sahel – Sahara; zastáva názor, že tieto plány musia byť v súlade so zásadami účinnosti pomoci, ktoré potvrdil Európsky konsenzus o rozvoji, musí ich prijať verejná správa po dohode s miestnymi komunitami a musia sa realizovať za účasti občianskej spoločnosti a humanitárnych organizácií, aby sa zabezpečila účinná koordinácia, transparentnosť a zodpovednosť; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdôrazňuje význam partnerstva s OSN, spolupráce s inými medzinárodnými inštitúciami, najmä Africkou úniou, a dialógu s inými regionálnymi a subregionálnymi organizáciami; |
| --- | --- |

45.

| 46. | domnieva sa, že zmysluplná bezpečnostná spolupráca medzi EÚ a Afrikou musí byť založená na udržateľnom rozvoji so zameraním najmä na:






  a) | upevňovanie demokracie zabezpečením zodpovedných demokratických systémov riadenia účinnou parlamentnou kontrolou, ako aj demokratických inštitúcií a zásad právneho štátu pri zaručení všetkých slobôd občianskej spoločnosti; |
| --- | --- | --- |

46.

a)

upevňovanie demokracie zabezpečením zodpovedných demokratických systémov riadenia účinnou parlamentnou kontrolou, ako aj demokratických inštitúcií a zásad právneho štátu pri zaručení všetkých slobôd občianskej spoločnosti;

| b) | ukončenie konfliktov a predchádzanie ich opätovnému výskytu pri súčasnom riešení ich základných príčin s cieľom dosiahnuť dlhodobý mier a bezpečnosť; |
| --- | --- |

b)

ukončenie konfliktov a predchádzanie ich opätovnému výskytu pri súčasnom riešení ich základných príčin s cieľom dosiahnuť dlhodobý mier a bezpečnosť;

| c) | vypracovanie politík zameraných na mladých ľudí, ktoré podporujú hospodársky rozvoj a vytváranie pracovných príležitostí; dôraz na potrebu zapájania mladých ľudí do politických, hospodárskych a mierových procesov; |
| --- | --- |

c)

vypracovanie politík zameraných na mladých ľudí, ktoré podporujú hospodársky rozvoj a vytváranie pracovných príležitostí; dôraz na potrebu zapájania mladých ľudí do politických, hospodárskych a mierových procesov;

| d) | podporu akčných plánov na preventívnu stabilizáciu; |
| --- | --- |

d)

podporu akčných plánov na preventívnu stabilizáciu;

| e) | posilnenie postavenia žien tým, že sa uzná ich funkcia aktérok zmeny v afrických komunitách, podporia sa ich možnosti vzdelávania a ekonomické možnosti, ich zapojenie do miestnych a vnútroštátnych inštitúcií a procesu rozhodovania a posilní ich úloha pri budovaní mieru, predchádzaní konfliktom a mediácii a bude sa bojovať proti sexuálnemu násiliu na ženách a dievčatách; |
| --- | --- |

e)

posilnenie postavenia žien tým, že sa uzná ich funkcia aktérok zmeny v afrických komunitách, podporia sa ich možnosti vzdelávania a ekonomické možnosti, ich zapojenie do miestnych a vnútroštátnych inštitúcií a procesu rozhodovania a posilní ich úloha pri budovaní mieru, predchádzaní konfliktom a mediácii a bude sa bojovať proti sexuálnemu násiliu na ženách a dievčatách;

| f) | poskytovanie základných služieb v oblastiach, ako sú zdravie, potravinová bezpečnosť, voda, sanitácia a hygiena, sociálna ochrana, bývanie a bezpečnostné siete, podpora a ochrana duševného zdravia, vzdelávanie a podpora vysídleného obyvateľstva s cieľom zvýšiť dôveru ľudí v štát; |
| --- | --- |

f)

poskytovanie základných služieb v oblastiach, ako sú zdravie, potravinová bezpečnosť, voda, sanitácia a hygiena, sociálna ochrana, bývanie a bezpečnostné siete, podpora a ochrana duševného zdravia, vzdelávanie a podpora vysídleného obyvateľstva s cieľom zvýšiť dôveru ľudí v štát;

| g) | zabezpečenie bezpečnostnej, administratívnej a právnej stability; |
| --- | --- |

g)

zabezpečenie bezpečnostnej, administratívnej a právnej stability;

| h) | odstránenie chudoby, beztrestnosti a korupcie; |
| --- | --- |

h)

odstránenie chudoby, beztrestnosti a korupcie;

| i) | riešenie účinkov zmeny klímy zohľadňovaním opatrení na zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na zmenu klímy s cieľom zabezpečiť, aby sa živobytie stalo udržateľným spôsobom odolné voči environmentálnym hrozbám; |
| --- | --- |

i)

riešenie účinkov zmeny klímy zohľadňovaním opatrení na zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na zmenu klímy s cieľom zabezpečiť, aby sa živobytie stalo udržateľným spôsobom odolné voči environmentálnym hrozbám;

| j) | dodržiavanie zásad právneho štátu a podpory trvalo udržateľného rozvoja a ľudských práv bez diskriminácie z akýchkoľvek dôvodov, slobody prejavu, slobody médií, slobody združovania a posilňovania štrukturálnej podpory občianskej spoločnosti a nezávislých médií; |
| --- | --- |

j)

dodržiavanie zásad právneho štátu a podpory trvalo udržateľného rozvoja a ľudských práv bez diskriminácie z akýchkoľvek dôvodov, slobody prejavu, slobody médií, slobody združovania a posilňovania štrukturálnej podpory občianskej spoločnosti a nezávislých médií;

| k) | podporovanie udržateľných poľnohospodárskych postupov, ako sú ekologické poľnohospodárstvo, podpora malých výrobcov a farmárov a vykonávanie nutričného prepojenia s cieľom riešiť všetky formy podvýživy vo všetkých kontextoch a pokračovať vo financovaní činností, ktoré premosťujú humanitárne a rozvojové intervencie, na riešenie základných príčin; |
| --- | --- |

k)

podporovanie udržateľných poľnohospodárskych postupov, ako sú ekologické poľnohospodárstvo, podpora malých výrobcov a farmárov a vykonávanie nutričného prepojenia s cieľom riešiť všetky formy podvýživy vo všetkých kontextoch a pokračovať vo financovaní činností, ktoré premosťujú humanitárne a rozvojové intervencie, na riešenie základných príčin;

| 47. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že súčasné bezpečnostné výzvy v Afrike, okrem pretrvávajúcich nerovností, nedostatku príležitostí pre mladých ľudí a slabej správe vecí verejných, by mohli nabádať k migrácii a viesť k masívnemu vysídľovaniu obyvateľstva, čo by oslabilo severoafrické štáty a malo dôsledky pre Európu a viedlo k rozšíreniu humanitárnej krízy; uznáva vplyv konfliktov, chudoby, nerovností a zmeny klímy na nútené vysídľovanie a vyzýva EÚ, aby uľahčila pravidelnú, bezpečnú a dôstojnú migráciu; zdôrazňuje preto význam intenzívnejšej spolupráce najmä medzi EÚ a sahelským regiónom s cieľom riešiť túto dôležitú otázku a zároveň pripomína dohodnutý postup neuplatňovať podmienenosť na humanitárnu pomoc spojenú s opatreniami v oblasti migrácie v regióne; |
| --- | --- |

47.

| 48. | víta stratégiu EÚ pre Africký roh, ktorá obsahuje nielen bezpečnostnú a humanitárnu politiku, ale aj dlhodobejšiu rozvojovú politiku a miléniové rozvojové ciele; zdôrazňuje význam tejto dlhodobejšej vízie rozvojovej politiky a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v tejto súvislosti koordinovali svoje politiky a čo najskôr zaviedli spoločné plánovanie pre jednotlivé krajiny a región; |
| --- | --- |

48.

| 49. | žiada o vykonávanie rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov o mládeži, mieri a bezpečnosti v rámci bezpečnostnej spolupráce EÚ a Afriky; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzýva EÚ, aby podporovala účinné vykonávanie programu OSN pre ženy, mier a bezpečnosť vo všetkých oblastiach vonkajšej činnosti EÚ vrátane rodového hľadiska v kľúčových oblastiach strategického partnerstva EÚ – Africká únia v oblasti bezpečnosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | domnieva sa, že EÚ by mala posilniť svoju spoluprácu s národnými parlamentmi vrátane bezpečnostných a obranných výborov s cieľom zlepšiť kritické funkcie dohľadu, ktoré sa vzťahujú na vnútroštátne intervencie a intervencie vonkajšej bezpečnosti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naliehavo vyzýva všetky vojenské subjekty v regióne Sahel, aby dodržiavali medzinárodné humanitárne právo a aby uplatňovali komplexnú reakciu zameranú na zmiernenie utrpenia najzraniteľnejších skupín obyvateľstva, a to najmä tým, že ochrana civilistov bude považovaná za kľúčový ukazovateľ úspešnosti každej integrovanej bezpečnostnej stratégie; zdôrazňuje, že je dôležité zaistiť, aby vykonávanie všetkých bezpečnostných operácií nezhoršilo humanitárnu situáciu; vyzýva všetkých bezpečnostných aktérov, aby monitorovali vplyv svojich vojenských operácií a bezpečnostných opatrení na prístup k službám – vrátane potravín a výživy a na núteného vysídľovania – aby sa tak minimalizovali ich nepriaznivé účinky na humanitárne potreby; |
| --- | --- |

52.

| 53. | považuje za nevyhnutné poskytnúť mimoriadnu a holistickú pomoc príslušným regiónom vzhľadom na mimoriadnu výzvu, ktorou je pandémia ochorenia COVID-19, zachovať operatívnu kontinuitu misií a operácií SBOP podporou miestnych ozbrojených síl a poradenstvom o tom, ako zvládať pandémiu, posilniť rozvojové opatrenia EÚ v týchto regiónoch, ktoré môžu zohrávať dôležitú úlohu pri znižovaní vplyvu krízy v oblasti zdravia, a poskytnúť nevyhnutnú humanitárnu pomoc, preukázať flexibilnosť a schopnosť prispôsobiť sa situácii; víta rozhodnutie, ktoré jednomyseľne prijala skupina G20, pozastaviť úhrady splátok dlhovej služby pre najchudobnejšie krajiny; |
| --- | --- |

53.

| 54. | odporúča, aby EÚ spolu s Medzinárodným menovým fondom, Svetovou bankou a Africkou rozvojovou bankou zasiahli na finančnej úrovni s cieľom pomôcť pri kontrole dlhu a platbe úrokov; žiada, aby sa vzhľadom na pandémiu ochorenia COVID-19 a jej finančné dôsledky preskúmali všetky možnosti odpustenia dlhu, pozastavenia dlhu a udržateľnosti zadlženia pre africké krajiny; |
| --- | --- |

54.

| 55. | odporúča, aby dotknuté krajiny v plnej miere prevzali právnu zodpovednosť a prijali opatrenia potrebné na to, aby sa zabezpečilo vyvodzovanie zodpovednosti podľa medzinárodného humanitárneho práva za každé porušenie, a to všetkými stranami, aby umožnili voľný prístup k humanitárnej pomoci a základným službám pre ľudí v núdzi vrátane tých, ktorí žijú na územiach mimo kontroly vlády, aby sa predišlo akémukoľvek riziku presmerovania humanitárnej pomoci, a aby tiež umožnili rokovania o prístupe k humanitárnej pomoci so všetkými stranami konfliktu, a zdôrazňuje dôležitosť toho, aby bolo poskytovanie humanitárnej pomoci vnímané ako neutrálne a nestranné, a aby sa zaistila bezpečnosť humanitárnych pracovníkov; |
| --- | --- |

55.

| 56. | víta návrh na posilnenie zásady multilateralizmu vo vzťahoch medzi Afrikou a EÚ, ktorý je uvedený v spoločnom oznámení s názvom Na ceste ku komplexnej stratégii pre Afriku; domnieva sa, že komunistická Čína a autoritárske Rusko majú k africkým krajinám odlišný prístup, ktorý je v protiklade s úsilím EÚ; vyzýva Komisiu, aby zlepšila úsilie v oblasti verejnej diplomacie a dialóg s Africkou úniou, vládami, parlamentmi a občianskymi spoločnosťami s cieľom účinnejšie vysvetliť bezpečnostnú podporu EÚ v Afrike ako príspevok k stratégii rozvoja Afriky 2063; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 54 I, 26.2.2020, s. 9.

(2)  Ú. v. EÚ C 440, 30.12.2015, s. 38.

(3)  Ú. v. EÚ C 86, 6.3.2018, s. 33.

(4)  Ú. v. EÚ C 118, 8.4.2020, s. 113.

(5)  Ú. v. EÚ L 130, 19.5.2017, s. 1.

(6)  Ú. v. EÚ C 99 E, 3.4.2012, s. 56.

(7)  Ú. v. EÚ C 419, 16.12.2015, s. 153.

(8)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0158.

(9)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0009.

(10)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0008.

(11)  JOIN(2015)0017.

(12)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. januára 2020 o vykonávaní spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky – výročná správa (Prijaté texty, P9_TA(2020)0009).

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/39 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/39

---

P9_TA(2020)0217

Nevznesenie námietky voči delegovanému aktu: zmeny medzinárodného štandardu finančného výkazníctva 16

Rozhodnutie Európskeho parlamentu nevzniesť námietku voči návrhu nariadenia Komisie, ktorým sa mení nariadenie Komisie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o medzinárodný štandard finančného výkazníctva 16 (D067917/01 – 2020/2712(RPS))

(2021/C 385/04)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Komisie (D067917/01, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Komisie (D067917/01,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných noriem (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 1, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných noriem (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 1,

| — | so zreteľom na list Komisie z 8. júla 2020, v ktorom žiada Európsky parlament, aby oznámil, že nevznesie námietku voči návrhu nariadenia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Komisie z 8. júla 2020, v ktorom žiada Európsky parlament, aby oznámil, že nevznesie námietku voči návrhu nariadenia,

| — | so zreteľom na list Výboru pre hospodárske a menové veci predsedovi Konferencie predsedov výborov z 2. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre hospodárske a menové veci predsedovi Konferencie predsedov výborov z 2. septembra 2020,

| — | so zreteľom na článok 5a rozhodnutia Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 5a rozhodnutia Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (2),

| — | so zreteľom na článok 112 ods. 4 písm. d) a článok 111 ods. 6 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 112 ods. 4 písm. d) a článok 111 ods. 6 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodárske a menové veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodárske a menové veci,

| A. | keďže Rada pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB) vydala 28. mája 2020 úľavy pre platby nájomného v súvislosti s pandémiou COVID-19 (zmeny medzinárodného štandardu finančného výkazníctva 16 (IFRS 16) – Lízingy); keďže zmeny IFRS 16 umožňujú voliteľnú, dočasnú prevádzkovú úľavu súvisiacu s pandémiou COVID-19 pre nájomcov, ktorí majú možnosť využiť platobné prázdniny pri prenájme bez toho, aby sa oslabila relevantnosť a užitočnosť finančných informácií oznamovaných spoločnosťami; |
| --- | --- |

A.

keďže Rada pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB) vydala 28. mája 2020 úľavy pre platby nájomného v súvislosti s pandémiou COVID-19 (zmeny medzinárodného štandardu finančného výkazníctva 16 (IFRS 16) – Lízingy); keďže zmeny IFRS 16 umožňujú voliteľnú, dočasnú prevádzkovú úľavu súvisiacu s pandémiou COVID-19 pre nájomcov, ktorí majú možnosť využiť platobné prázdniny pri prenájme bez toho, aby sa oslabila relevantnosť a užitočnosť finančných informácií oznamovaných spoločnosťami;

| B. | keďže Európska poradná skupina pre finančné výkazníctvo (EFRAG) poskytla Komisii 2. júna 2020 kladné poradné stanovisko k zmenám IFRS 16; |
| --- | --- |

B.

keďže Európska poradná skupina pre finančné výkazníctvo (EFRAG) poskytla Komisii 2. júna 2020 kladné poradné stanovisko k zmenám IFRS 16;

| C. | keďže Komisia dospela k záveru, že zmeny IFRS 16 spĺňajú technické kritériá pre prijatie, ako sa vyžaduje v článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1606/2002; |
| --- | --- |

C.

keďže Komisia dospela k záveru, že zmeny IFRS 16 spĺňajú technické kritériá pre prijatie, ako sa vyžaduje v článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1606/2002;

| D. | keďže Výbor pre účtovné predpisy vydal 2. júla 2020 kladné stanovisko k zmenám IFRS 16; |
| --- | --- |

D.

keďže Výbor pre účtovné predpisy vydal 2. júla 2020 kladné stanovisko k zmenám IFRS 16;

| E. | keďže rada IASB stanovila dátum účinnosti zmeny IFRS 16 od 1. júna 2020 s možnosťou skoršieho dátumu uplatňovania; keďže ustanovenia pozmeňujúceho nariadenia by sa mali uplatňovať retroaktívne, aby sa zabezpečila právna istota pre dotknutých predkladateľov výkazov a súlad s inými účtovnými štandardmi stanovenými v nariadení Komisie (ES) č. 1126/2008 z 3. novembra 2008, ktorým sa prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (3); keďže konzultácie, ktoré uskutočnili EFRAG a útvary Komisie, poukázali na veľký záujem o skoré uplatňovanie polročných účtovných závierok za obdobia končiace 30. júna 2020; |
| --- | --- |

E.

keďže rada IASB stanovila dátum účinnosti zmeny IFRS 16 od 1. júna 2020 s možnosťou skoršieho dátumu uplatňovania; keďže ustanovenia pozmeňujúceho nariadenia by sa mali uplatňovať retroaktívne, aby sa zabezpečila právna istota pre dotknutých predkladateľov výkazov a súlad s inými účtovnými štandardmi stanovenými v nariadení Komisie (ES) č. 1126/2008 z 3. novembra 2008, ktorým sa prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (3); keďže konzultácie, ktoré uskutočnili EFRAG a útvary Komisie, poukázali na veľký záujem o skoré uplatňovanie polročných účtovných závierok za obdobia končiace 30. júna 2020;

| 1. | oznamuje, že nevznesie námietku voči návrhu nariadenia Komisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie Komisii a pre informáciu Rade. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 243, 11.9.2002, s. 1.

(2)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

(3)  Ú. v. EÚ L 320, 29.11.2008, s. 1.

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/40

---

P9_TA(2020)0221

Vykonávanie dohody o pridružení medzi EÚ a Gruzínskom

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. septembra 2020 o vykonávaní dohody o pridružení medzi EÚ a Gruzínskom (2019/2200(INI))

(2021/C 385/05)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 8 a na hlavu V, najmä na články 21, 22, 36 a 37 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), ako aj na piatu časť Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 8 a na hlavu V, najmä na články 21, 22, 36 a 37 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), ako aj na piatu časť Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na Dohodu o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Gruzínskom na strane druhej, ktorá nadobudla úplnú platnosť 1. júla 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Gruzínskom na strane druhej, ktorá nadobudla úplnú platnosť 1. júla 2016,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia zo 14. novembra 2018 o vykonávaní dohody o pridružení medzi EÚ a Gruzínskom (1), zo 14. júna 2018 o okupovaných gruzínskych územiach 10 rokov po invázii Ruska (2), zo 14. marca 2018 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Gruzínsku (3), z 21. januára 2016 o dohodách o pridružení/prehĺbených a komplexných zónach voľného obchodu s Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou (4) a z 18. decembra 2014 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí v mene Európskej únie Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Gruzínskom na strane druhej (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia zo 14. novembra 2018 o vykonávaní dohody o pridružení medzi EÚ a Gruzínskom (1), zo 14. júna 2018 o okupovaných gruzínskych územiach 10 rokov po invázii Ruska (2), zo 14. marca 2018 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Gruzínsku (3), z 21. januára 2016 o dohodách o pridružení/prehĺbených a komplexných zónach voľného obchodu s Gruzínskom, Moldavskom a Ukrajinou (4) a z 18. decembra 2014 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí v mene Európskej únie Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Gruzínskom na strane druhej (5),

| — | so zreteľom na výsledok piateho zasadnutia Rady pre pridruženie medzi EÚ a Gruzínskom z 5. marca 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výsledok piateho zasadnutia Rady pre pridruženie medzi EÚ a Gruzínskom z 5. marca 2019,

| — | so zreteľom na záverečné vyhlásenie a odporúčania z ôsmej schôdze Parlamentného výboru pre pridruženie EÚ – Gruzínsko, ktorá sa konala 27. a 28. marca 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečné vyhlásenie a odporúčania z ôsmej schôdze Parlamentného výboru pre pridruženie EÚ – Gruzínsko, ktorá sa konala 27. a 28. marca 2019,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenia zo samitov Východného partnerstva, z ktorých posledný sa konal 24. novembra 2017 v Bruseli, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenia zo samitov Východného partnerstva, z ktorých posledný sa konal 24. novembra 2017 v Bruseli,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie zo šiesteho stretnutia platformy občianskej spoločnosti EÚ – Gruzínsko, ktoré sa konalo 20. februára 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie zo šiesteho stretnutia platformy občianskej spoločnosti EÚ – Gruzínsko, ktoré sa konalo 20. februára 2020,

| — | so zreteľom na výsledok tretieho strategického dialógu o bezpečnosti medzi EÚ a Gruzínskom na vysokej úrovni z 25. októbra 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výsledok tretieho strategického dialógu o bezpečnosti medzi EÚ a Gruzínskom na vysokej úrovni z 25. októbra 2019,

| — | so zreteľom na spoločný pracovný dokument útvarov Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 6. februára 2020 o správe o vykonávaní dohody o pridružení s Gruzínskom (SWD(2020)0030), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločný pracovný dokument útvarov Komisie a vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 6. februára 2020 o správe o vykonávaní dohody o pridružení s Gruzínskom (SWD(2020)0030),

| — | so zreteľom na memorandum o porozumení a spoločné vyhlásenie, ktoré podpísali vládne a opozičné strany Gruzínska 8. marca 2020 v súvislosti s parlamentnými voľbami v roku 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na memorandum o porozumení a spoločné vyhlásenie, ktoré podpísali vládne a opozičné strany Gruzínska 8. marca 2020 v súvislosti s parlamentnými voľbami v roku 2020,

| — | so zreteľom na stanovisko Benátskej komisie z 19. júna 2017 k návrhu revidovanej Ústavy Gruzínska, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Benátskej komisie z 19. júna 2017 k návrhu revidovanej Ústavy Gruzínska,

| — | so zreteľom na záverečné stanovisko Benátskej komisie z 19. marca 2018 k ústavnej reforme Gruzínska, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečné stanovisko Benátskej komisie z 19. marca 2018 k ústavnej reforme Gruzínska,

| — | so zreteľom na záverečnú správu volebnej pozorovateľskej misie Úradu OBSE pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (ďalej len „ODIHR“) z 28. februára 2019 o prezidentských voľbách v Gruzínsku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu volebnej pozorovateľskej misie Úradu OBSE pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (ďalej len „ODIHR“) z 28. februára 2019 o prezidentských voľbách v Gruzínsku,

| — | so zreteľom na naliehavé stanovisko Benátskej komisie zo 16. apríla 2019 k výberu a vymenovaniu sudcov najvyššieho súdu v Gruzínsku a na druhú správu ODIHR z 9. januára 2020 o menovaní a vymenovaní sudcov najvyššieho súdu v Gruzínsku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na naliehavé stanovisko Benátskej komisie zo 16. apríla 2019 k výberu a vymenovaniu sudcov najvyššieho súdu v Gruzínsku a na druhú správu ODIHR z 9. januára 2020 o menovaní a vymenovaní sudcov najvyššieho súdu v Gruzínsku,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, ako aj na článok 1 ods. 1 písm. e) rozhodnutia Konferencie predsedov z 12. decembra 2002 o postupe schvaľovania vypracovania iniciatívnych správ a na prílohu 3 k tomuto rozhodnutiu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, ako aj na článok 1 ods. 1 písm. e) rozhodnutia Konferencie predsedov z 12. decembra 2002 o postupe schvaľovania vypracovania iniciatívnych správ a na prílohu 3 k tomuto rozhodnutiu,

| — | so zreteľom na list Výboru pre medzinárodný obchod, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre medzinárodný obchod,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0136/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0136/2020),

| A. | keďže Gruzínsko a EÚ sú ako pridružení partneri odhodlané presadzovať politické pridruženie a hospodársku integráciu založenú na spoločných hodnotách a zásadách, ako sú demokracia, ľudské práva a základné slobody, zásady právneho štátu a dobrá správa vecí verejných; keďže gruzínska spoločnosť naďalej výrazne podporuje európske ambície krajiny a zbližovanie s EÚ; |
| --- | --- |

A.

keďže Gruzínsko a EÚ sú ako pridružení partneri odhodlané presadzovať politické pridruženie a hospodársku integráciu založenú na spoločných hodnotách a zásadách, ako sú demokracia, ľudské práva a základné slobody, zásady právneho štátu a dobrá správa vecí verejných; keďže gruzínska spoločnosť naďalej výrazne podporuje európske ambície krajiny a zbližovanie s EÚ;

| B. | keďže podľa článku 49 Zmluvy o EÚ a v súlade s Rímskou deklaráciou z 25. marca 2017 môže každý európsky štát požiadať o členstvo v EÚ za predpokladu, že splní kodanské kritériá; |
| --- | --- |

B.

keďže podľa článku 49 Zmluvy o EÚ a v súlade s Rímskou deklaráciou z 25. marca 2017 môže každý európsky štát požiadať o členstvo v EÚ za predpokladu, že splní kodanské kritériá;

| C. | keďže Gruzínsko v dôsledku nadobudnutia platnosti svojej revidovanej ústavy v decembri 2018 dokončilo prechod na úplný parlamentný systém; keďže pri vykonávaní dohody o pridružení medzi EÚ a Gruzínskom sa dosiahol pokrok vrátane prechodu na úplný proporcionálny volebný systém od roku 2024; |
| --- | --- |

C.

keďže Gruzínsko v dôsledku nadobudnutia platnosti svojej revidovanej ústavy v decembri 2018 dokončilo prechod na úplný parlamentný systém; keďže pri vykonávaní dohody o pridružení medzi EÚ a Gruzínskom sa dosiahol pokrok vrátane prechodu na úplný proporcionálny volebný systém od roku 2024;

| D. | keďže Gruzínsko je naďalej odhodlané vykonávať dohodu o pridružení a prehĺbenú a komplexnú zónu voľného obchodu (ďalej len „DCFTA“) a pokračuje v zosúlaďovaní s acquis EÚ a s normami EÚ, čo ešte viac zvyšuje prínosy; |
| --- | --- |

D.

keďže Gruzínsko je naďalej odhodlané vykonávať dohodu o pridružení a prehĺbenú a komplexnú zónu voľného obchodu (ďalej len „DCFTA“) a pokračuje v zosúlaďovaní s acquis EÚ a s normami EÚ, čo ešte viac zvyšuje prínosy;

| E. | keďže pokusy o destabilizáciu Gruzínska pokračujú aj plnením takzvaných zmlúv medzi Ruskou federáciou a gruzínskymi regiónmi Abcházsko a Cchinvali/Južné Osetsko, uzavretím hraničných prechodov v blízkosti administratívnej demarkačnej línie v regióne Cchinvali/Južné Osetsko od augusta 2019, zvýšeným „vytyčovaním hraníc“ pozdĺž administratívnej demarkačnej línie a konaním tzv. prezidentských volieb v Abcházsku v marci 2020; |
| --- | --- |

E.

keďže pokusy o destabilizáciu Gruzínska pokračujú aj plnením takzvaných zmlúv medzi Ruskou federáciou a gruzínskymi regiónmi Abcházsko a Cchinvali/Južné Osetsko, uzavretím hraničných prechodov v blízkosti administratívnej demarkačnej línie v regióne Cchinvali/Južné Osetsko od augusta 2019, zvýšeným „vytyčovaním hraníc“ pozdĺž administratívnej demarkačnej línie a konaním tzv. prezidentských volieb v Abcházsku v marci 2020;

| F. | keďže nedávny dialóg vedený s podporou EÚ a USA medzi vládnucimi a opozičnými stranami vyústil do memoranda o porozumení a spoločného vyhlásenia podpísaného všetkými hlavnými stranami 8. marca 2020, čo predstavuje rozhodujúci krok smerom k depolarizácii a normalizácii politického prostredia v Gruzínsku pred parlamentnými voľbami v októbri 2020; |
| --- | --- |

F.

keďže nedávny dialóg vedený s podporou EÚ a USA medzi vládnucimi a opozičnými stranami vyústil do memoranda o porozumení a spoločného vyhlásenia podpísaného všetkými hlavnými stranami 8. marca 2020, čo predstavuje rozhodujúci krok smerom k depolarizácii a normalizácii politického prostredia v Gruzínsku pred parlamentnými voľbami v októbri 2020;

| G. | keďže reformy súdnictva sú aj naďalej skromné a keďže nedávne vymenovanie 14 sudcov najvyššieho súdu na doživotie poukázalo na nedostatok transparentnosti, pričom sa odchyľuje od objektívnych kritérií založených na zásluhách a svedčí o vplyve straníckej politiky; keďže hlasovanie v pléne o vymenovaní sudcov sa uskutočnilo v čase politickej krízy, bojkotu opozíciou, rozšírených výziev na jeho odloženie a vážnych narušení vo fáze práce výborov a pléna; |
| --- | --- |

G.

keďže reformy súdnictva sú aj naďalej skromné a keďže nedávne vymenovanie 14 sudcov najvyššieho súdu na doživotie poukázalo na nedostatok transparentnosti, pričom sa odchyľuje od objektívnych kritérií založených na zásluhách a svedčí o vplyve straníckej politiky; keďže hlasovanie v pléne o vymenovaní sudcov sa uskutočnilo v čase politickej krízy, bojkotu opozíciou, rozšírených výziev na jeho odloženie a vážnych narušení vo fáze práce výborov a pléna;

| 1. | víta nepretržité prehlbovanie vzťahov medzi EÚ a Gruzínskom a jednoznačnú podporu toho, že celé politické spektrum aj spoločnosť Gruzínska si zvolili cestu európskej a euro-atlantickej integrácie; oceňuje pokrok pri uskutočňovaní komplexných reforiem, vďaka ktorému sa Gruzínsko stalo kľúčovým partnerom EÚ v regióne, a opakovane zdôrazňuje potrebu pokračovať vo vykonávaní a monitorovaní reforiem v rámci dohody o pridružení a DCFTA; pripomína, že posilnená spolupráca a pomoc EÚ sú založené na zásade „viac za viac“ a podmienené pokračujúcim pokrokom v reformách, najmä v oblasti demokracie a právneho štátu vrátane bŕzd a protiváh v inštitúciách, nezávislosti súdnictva a volebnej reformy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripomína, že plne podporuje zvrchovanosť a územnú celistvosť Gruzínska v rámci jeho medzinárodne uznaných hraníc a potvrdzuje svoj záväzok naďalej prispievať k mierovému riešeniu rusko-gruzínskeho konfliktu, a to aj vďaka sprostredkovaniu osobitným zástupcom Európskej únie pre Zakaukazsko a pre krízu v Gruzínsku, spoločnému predsedníctvu medzinárodných rokovaní v Ženeve, činnosti pozorovateľskej misie Európskej únie (EUMM) a politiky neuznania a angažovanosti; dôrazne odsudzuje nezákonné okupovanie gruzínskych regiónov Abcházsko a Cchinvali/Južné Osetsko Ruskou federáciou a pokračujúce nezákonné osadzovanie ostnatého drôtu a iných umelých prekážok (vytyčovanie hraníc) pozdĺž administratívnej demarkačnej línie ruskými a de facto juhoosetskými bezpečnostnými aktérmi a zdôrazňuje, že tieto porušenia medzinárodného práva treba zastaviť; žiada, aby de facto orgány v Abcházsku a regióne Cchinvali/Južné Osetsko bezodkladne opäť otvorili uzatvorené hraničné priechody a upustili od obmedzovania slobody pohybu v týchto regiónoch; vyzýva podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a členské štáty EÚ, aby tento postup odsúdili; zdôrazňuje, že dohoda o pridružení sa vzťahuje na celé územie Gruzínska vrátane jeho okupovaných regiónov a že má priniesť prospech všetkým jeho obyvateľom; vyzýva Ruskú federáciu, aby plnila svoje záväzky vyplývajúce z dohody o prímerí z 12. augusta 2008, ktorú sprostredkovala EÚ, najmä aby stiahla všetky svoje vojenské sily z okupovaných území Gruzínska a umožnila pozorovateľskej misii Európskej únie neobmedzený prístup na celé územie Gruzínska; vyzýva Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ďalej len „ESVČ“), aby v tejto súvislosti jasne oznámila ustanovenia, ktoré Ruská federácia stále nesplnila; žiada Komisiu a ESVČ, aby zvýšili svoje úsilie o mierové vyriešenie konfliktu s využitím všetkých diplomatických nástrojov, a to aj prostredníctvom EUMM a osobitného zástupcu Európskej únie pre Zakaukazsko a pre krízu v Gruzínsku, a aby aj naďalej podporovali balík opatrení gruzínskeho parlamentu „Krok smerom k lepšej budúcnosti“, ako aj medziľudské kontakty a opatrenia na budovanie dôvery; víta úsilie Gruzínska o podporu dobrých susedských vzťahov a konštruktívnej spolupráce medzi krajinami južného Kaukazu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzdvihuje medzinárodne uznávanú reakciu gruzínskeho ľudu a verejných orgánov na pandémiu COVID-19 a zdôrazňuje účinné preventívne opatrenia, ktoré prijali zdravotnícki pracovníci a vládne orgány a ktoré pomohli znížiť zaťaženie gruzínskeho systému zdravotnej starostlivosti a zmierniť negatívny vplyv na hospodárstvo; blahoželá občanom Gruzínska k tomu, že dodržiavali tieto opatrenia aj v náročnej hospodárskej a sociálnej situácii; podporuje vytváranie investícií na zlepšenie kvality zdravotnej starostlivosti a zabezpečenie rovnakého prístupu k nej; víta skutočnosť, že EÚ vyčlenila 183 miliónov EUR v grantoch pre Gruzínsko, aby mohlo reagovať na COVID-19, a 150 miliónov EUR vo forme úverov v záujme posilnenia jeho makroekonomickej stability a nasmerovania zdrojov na ochranu občanov, zmiernenia mimoriadne závažných sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie a zvýšenia spolupráce s EÚ v oblasti odolnosti verejného zdravotníctva vrátane výmeny najlepších postupov a spolupráce s občianskou spoločnosťou pri vytváraní epidemických stratégií zameraných na najzraniteľnejšie skupiny; |
| --- | --- |

3.

| 4. | víta skutočnosť, že občania Gruzínska od marca 2017 uskutočnili 900 000 bezvízových návštev v schengenskom priestore a v krajinách pridružených k schengenskému priestoru; berie na vedomie rastúci počet neopodstatnených žiadostí o azyl zo strany gruzínskych občanov a vyzýva všetky členské štáty, aby uznali Gruzínsko za bezpečnú krajinu pôvodu s cieľom urýchliť spracovanie takýchto žiadostí a readmisiu; zdôrazňuje význam nepretržitého plnenia kritérií liberalizácie vízového režimu zo strany Gruzínska a posilnenia spolupráce medzi gruzínskymi justičnými orgánmi a orgánmi presadzovania práva a členskými štátmi s cieľom obmedziť cezhraničnú trestnú činnosť, najmä obchodovanie s ľuďmi a obchodovanie s nelegálnymi drogami; víta posilnenie spolupráce medzi Gruzínskom a Europolom v oblasti presadzovania medzinárodného práva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje úlohu Gruzínska ako spoľahlivého partnera Európskej únie a významného prispievateľa k misiám a operáciám spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (ďalej len „SBOP“) a NATO; vyzýva Radu a ESVČ, aby ďalej spolupracovali s Gruzínskom v oblasti SBOP, a to najmä s ohľadom na záujem Gruzínska rokovať o možnosti účasti na projektoch PESCO, ako aj rozvíjať spoluprácu s príslušnými agentúrami EÚ, keď je to v spoločnom záujme EÚ aj Gruzínska; |
| --- | --- |

5.

Politický dialóg a parlamentné voľby

| 6. | vyjadruje uznanie všetkým hlavným politickým stranám za to, že podpísali medzinárodne sprostredkované memorandum o porozumení a spoločné vyhlásenie z 8. marca 2020, ktorým sa stanovili základné znaky volebného systému založeného na 120 pomerných a 30 väčšinových kreslách a spravodlivé zloženie volebných obvodov v súlade s odporúčaniami Benátskej komisie a ktorým sa umožnilo použiť tento systém pri parlamentných voľbách v októbri 2020; víta výsledok dialógu medzi stranami ako jasný signál ochoty nájsť spoločné riešenie a zdôrazňuje, že je dôležité pokračovať v obnove dôvery medzi politickými stranami a naďalej viesť dialóg medzi stranami pred parlamentnými voľbami v októbri 2020 a ako základ politickej stability; víta vykonávanie dohody z 8. marca 2020 a rozhodnutie prezidentky Zurabišviliovej z 15. mája 2020 udeliť milosť dvom uväzneným lídrom opozície ako dôležitý krok pri zmierňovaní napätia; v tejto súvislosti vyzýva všetky strany, aby rešpektovali literu i ducha dohody a plne vykonávali všetky jej aspekty, konkrétne zabezpečili, aby sa všetky prvky volebnej reformy premietli do ústavy a právnych predpisov a aby sa vykonávali a aby sa bezodkladne vyriešili všetky nevyriešené prípady spolitizovaných súdnych konaní; |
| --- | --- |

6.

| 7. | víta skutočnosť, že gruzínsky parlament začal rokovať o reformách volebného systému hneď po zrušení výnimočného stavu a úspešne prijal zmeny ústavy a volebného zákona; blahoželá Gruzínsku ku krokom, ktoré podniklo na vytvorenie reprezentatívnejšieho parlamentu a na depolarizáciu politického prostredia; vyzýva všetky politické strany a poslancov, aby v dobrej viere pokračovali v úsilí zameranom na rozvoj demokracie v Gruzínsku; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konštatuje, že nadchádzajúce parlamentné voľby budú mať zásadný význam pre potvrdenie demokratickej legitímnosti Gruzínska, a preto vyjadruje nádej, že volebná kampaň sa uskutoční na základe spravodlivej súťaže; vyzýva gruzínske orgány, aby urýchlene vykonali a v plnom rozsahu rešpektovali odporúčania OBSE/ODIHR a preskúmali príslušné právne predpisy s cieľom riešiť zistené nedostatky a obavy, ktorými sú okrem iného zneužívanie verejných zdrojov na politické kampane a ďalšie nevhodné metódy financovania kampaní, beztrestnosť násilia, šírenie nenávistných prejavov a xenofóbie, kupovanie hlasov, zastúpenie opozície vo volebnej administratíve a schopnosť voličov, najmä štátnych zamestnancov, „voliť bez nátlaku a strachu z odplaty“ (6); vyzýva orgány, aby ochránili prácu organizácií občianskej spoločnosti a volebných pozorovateľov tak, aby mohli vykonávať svoju činnosť bez akéhokoľvek zastrašovania alebo zasahovania; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nabáda gruzínske orgány a volebnú správu v Gruzínsku, aby zaistili bezpečné prostredie pre parlamentné voľby v októbri 2020 tým, že poskytnú osobné ochranné prostriedky pre volebný personál, upravia hlasovacie zariadenia tak, aby zaručovali zdravie a bezpečnosť zúčastnených občanov, a zaistia, aby volební pozorovatelia mohli nerušene vykonávať svoju prácu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opätovne potvrdzuje svoju podporu aktívnej občianskej spoločnosti Gruzínska a zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú zohráva pri zabezpečovaní demokratického dohľadu a monitorovaní vykonávania dohody o pridružení a DCFTA; vyzýva gruzínsku vládu a parlament, aby vytvorili formálne mechanizmy na zapojenie občianskej spoločnosti do politického procesu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby poskytovali politickú, technickú a finančnú podporu činnostiam občianskej spoločnosti; vyzýva gruzínske orgány, aby zaviedli národné programy podpory pre občiansku spoločnosť, okrem tých, ktoré zaisťuje EÚ a medzinárodné spoločenstvo darcov; |
| --- | --- |

10.

Právny štát, dobrá správa vecí verejných a sloboda médií

| 11. | uznáva pokrok Gruzínska pri svojich reformách, ktoré posilňujú demokraciu, právny štát, ľudské práva a základné slobody, a to najmä ústavné reformy uskutočnené v roku 2018; nabáda gruzínsku vládu, aby upevnila právny štát a pokračovala v presadzovaní reformy súdnictva, boja proti korupcii a ovládnutiu štátu, reformy verejnej správy, decentralizácie, dobrej správy vecí verejných, vykonávania antidiskriminačných právnych predpisov a zabezpečovania pracovných práv s cieľom podporiť ďalšiu integráciu medzi Gruzínskom a EÚ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyjadruje obavy v súvislosti s nedávnymi súdnymi konaniami proti opozičným politikom, ktoré narušili dôveru medzi vládnucou stranou a opozíciou a ktoré by mohli nepriaznivo ovplyvniť reformy týkajúce sa dohody o pridružení/DCFTA a byť v rozpore s literou a duchom dohody o pridružení; víta prezidentskú amnestiu pre odsúdených opozičných politikov, ktorá pripravuje pôdu pre depolarizáciu politiky a spoločnosti; vyzýva gruzínske orgány, aby sa zdržali vedenia akýchkoľvek politicky motivovaných súdnych prípadov, a vyzýva delegáciu EÚ, aby monitorovala všetky takéto súdne konania; vyzýva Gruzínsko, aby dodržiavalo najvyššie normy právneho štátu, najmä nezávislosť súdnictva a právo na spravodlivé súdne konanie, a ľudských práv, ako sa zaviazalo v dohode o pridružení; |
| --- | --- |

12.

| 13. | žiada revíziu postupov výberu sudcov, aby sa zaručilo, že odporúčania Benátskej komisie budú v plnej miere splnené pred akýmkoľvek ďalším vymenovaním; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že nedávne výberové konanie na sudcov najvyššieho súdu nebolo úplne v súlade s týmito odporúčaniami a vyznačovalo sa vážnymi nedostatkami; zdôrazňuje význam odpolitizovaného súdnictva bez politického zasahovania a význam rešpektovania transparentnosti, meritokracie a zodpovednosti pri vymenúvaní sudcov najvyššieho súdu Gruzínska a iných súdnych inštitúcií; nabáda gruzínsku vládu, aby pokračovala vo svojich reformách systému súdnictva vrátane prokuratúry a skonsolidovala ich a aby zároveň podporovala otvorený dialóg so všetkými politickými aktérmi a občianskou spoločnosťou a zabezpečila dodržiavanie medzinárodných noriem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje význam úplnej a neustálej spolupráce s Medzinárodným trestným súdom s cieľom zabezpečiť komplexnú zodpovednosť v súvislosti s prípadmi, ktoré tento súd vedie; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva na vyšetrenie všetkých prípadov nadmerného použitia sily zo strany gruzínskych orgánov presadzovania práva proti pokojným demonštrantom a novinárom, a to aj počas protestov v júni 2019; zdôrazňuje, že je potrebné zabrániť beztrestnosti a zabezpečiť, aby páchatelia boli braní na zodpovednosť; naliehavo vyzýva gruzínsku vládu, aby v súlade so záväzkami prijatými v rámci dohody o pridružení dodržiavala právo na pokojné zhromažďovanie a slobodu prejavu, a to aj zmiernením neprimeraných sankcií pre demonštrantov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uznáva, že mediálne prostredie v Gruzínsku je dynamické a pluralistické, ale aj polarizované; vyzdvihuje význam slobody médií, ktorá by mala zahŕňať rovnaký prístup všetkých politických strán k médiám, redakčnú nezávislosť a pluralistické, nezávislé, nestranné a nediskriminačné spravodajstvo o politických názoroch v programoch súkromných, a najmä verejných vysielateľov počas nadchádzajúcej volebnej kampane; zdôrazňuje, že je potrebné zaistiť jasné ustanovenia o slobodnej a platenej reklame a lepšiu transparentnosť vlastníctva médií prostredníctvom posilneného monitorovania médií; naliehavo vyzýva orgány, aby sa zdržali zasahovania do slobody médií alebo vedenia politicky motivovaných súdnych prípadov voči vlastníkom alebo zástupcom médií; naliehavo vyzýva gruzínsku vládu, aby podnikla kroky na predchádzanie dezinformačným kampaniam zo strany zahraničných alebo domácich aktérov proti krajine alebo akejkoľvek politickej strane; naliehavo vyzýva platformy sociálnych médií, aby zabezpečili, že nebudú zneužité na oslabovanie integrity volebného procesu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | dôrazne odsudzuje kybernetické útoky namierené proti gruzínskym inštitúciám a médiám, ktoré sa pripisujú prevažne ruským aktérom; zdôrazňuje potrebu účinne vyšetrovať zahraničné dezinformačné kampane a propagandu, ktoré oslabujú gruzínske inštitúcie a podnecujú polarizáciu spoločnosti, a bojovať proti nim; preto vyzýva Radu a ESVČ, aby zintenzívnili spoluprácu v oblasti kybernetickej bezpečnosti s cieľom posilniť odolnosť Gruzínska v tejto oblasti, Komisiu, aby podporovala reformy v oblasti mediálnej a informačnej gramotnosti, a gruzínsku vládu, aby spolupracovala s inštitúciami EÚ v oblasti najlepších postupov proti dezinformáciám; ďalej vyzýva všetkých politických aktérov v Gruzínsku, aby nepoužívali sociálne médiá na útoky na ľudí, organizácie a inštitúcie ani na šírenie úmyselných dezinformácií; berie na vedomie nedávne opatrenia, ktoré prijali platformy sociálnych médií proti účtom a stránkam, ktoré sa zapojili do koordinovaného nedôveryhodného správania a útokov proti opozícii, médiám a občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

17.

Dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd

| 18. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Ruská federácia, ktorá má účinnú kontrolu nad gruzínskymi regiónmi Abcházsko a Cchinvali/Južné Osetsko, neustále porušuje základné práva ľudí v týchto okupovaných regiónoch, ktorým je odopretá sloboda pohybu a pobytu, právo vlastniť majetok a právo na prístup k vzdelaniu vo svojom materinskom jazyku, a pripomína, že v plnej miere podporuje bezpečný a dôstojný návrat vnútorne vysídlených osôb a utečencov domov; vyjadruje znepokojenie nad tým, že pokračujúci a nezákonný proces vytyčovania hraníc má obzvlášť škodlivé vplyvy v kontexte prebiehajúceho boja proti pandémii COVID-19, pretože obmedzenie slobody pohybu oberá ľudí o prístup k potrebným zdravotníckym službám a ohrozuje ich životy; víta obnovenie účasti na mechanizmoch prevencie incidentov a reakcie na ne (IPRM) v Ergneti 30. júla 2020, a vyzýva všetky strany, aby v tejto forme obnovili pravidelný dialóg s cieľom zlepšiť bezpečnostnú a humanitárnu situáciu obyvateľstva postihnutého konfliktom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že rodová rovnosť je základný predpoklad udržateľného a inkluzívneho rozvoja; vyzdvihuje prácu Rady gruzínskeho parlamentu pre rodovú rovnosť a jej snahu dosiahnuť, aby sa sexuálne obťažovanie považovalo za formu diskriminácie, a zvýšiť v tejto súvislosti informovanosť; naliehavo vyzýva gruzínsku vládu a gruzínske orgány, aby ďalej zlepšovali zastúpenie žien a rovnaké zaobchádzanie na všetkých úrovniach politického a spoločenského života; žiada Komisiu, aby začlenila rodovú rovnosť do všetkých svojich politík, programov a činností v súvislosti s Gruzínskom; vyzýva na úplné vykonávanie Istanbulského dohovoru; |
| --- | --- |

19.

| 20. | oceňuje prácu odboru pre ľudské práva v rámci gruzínskeho ministerstva vnútra a trvá na tom, že existujúce právne predpisy na ochranu ľudských práv a boj proti diskriminácii sa musia dôsledne a účinne vykonávať; vyzýva na ďalšie úsilie zamerané na riešenie diskriminácie žien, LGBT osôb, Rómov a náboženských menšín v sociálnych, hospodárskych, pracovných a zdravotných oblastiach a na zintenzívnenie vyšetrovania a stíhania nenávistných prejavov a násilných trestných činov voči všetkým menšinám a zraniteľným skupinám; vyzýva všetky náboženské spoločenstvá vrátane gruzínskej ortodoxnej cirkvi a občianskej spoločnosti, aby sa usilovali o vytvorenie atmosféry tolerancie; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje význam ďalšieho posilnenia systému ochrany detí vrátane predchádzania násiliu a sexuálnemu vykorisťovaniu maloletých; požaduje zvýšenie informovanosti o digitálnych rizikách a zaručenie prístupu k vzdelávaniu pre všetkých vrátane detí so zdravotným postihnutím; zdôrazňuje zodpovednosť gruzínskej vlády za monitorovanie situácie detí v detských domovoch; |
| --- | --- |

21.

Inštitucionálne ustanovenia

| 22. | zdôrazňuje, že je dôležité obmedziť antagonizmus a polarizáciu politiky a zaručiť konštruktívnu spoluprácu v demokratických inštitúciách krajiny, najmä v parlamente Gruzínska; preto zdôrazňuje potrebu zlepšiť politickú klímu a budovať dôveru medzi všetkými politickými a inštitucionálnymi aktérmi, ako aj medzi nimi a gruzínskymi občanmi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva gruzínsky parlament, aby plne využil príležitosti, ktoré má Gruzínsko ako prioritná krajina v rámci činností Európskeho parlamentu na podporu demokracie, a aby nadviazal dialóg s cieľom identifikovať jeho potreby; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzýva gruzínsky parlament, aby posilnil svoje schopnosti realizovať mechanizmy parlamentnej kontroly, najmä kontrolu nad bezpečnostným systémom; nabáda na väčšiu úlohu opozície v rámci procesu parlamentného dohľadu, zjednodušené postupy predvolávania členov vlády a iných zodpovedných úradníkov a zriadenie centralizovaného systému zaznamenávania s cieľom poskytovať včasné a úplné informácie o parlamentnej kontrole všetkým zainteresovaným stranám; |
| --- | --- |

24.

Hospodárske a obchodné vzťahy

| 25. | konštatuje s uspokojením, že EÚ je hlavným obchodným partnerom Gruzínska a predstavuje 27 % jeho celkového obchodu; víta pokračujúcu aproximáciu právnych predpisov Gruzínska v oblastiach súvisiacich s obchodom; zdôrazňuje, že treba zvýšiť a diverzifikovať vývoz Gruzínska do EÚ nad rámec vývozu poľnohospodárskych komodít a surovín a prilákať investície z EÚ do Gruzínska s cieľom zvýšiť počet pracovných miest a zlepšiť obchodnú bilanciu Gruzínska s EÚ a jeho makrofinančnú stabilitu, a to predovšetkým posilnením právneho štátu, bojom proti korupcii, praniu špinavých peňazí a daňovým únikom a podporou aproximácie s normami EÚ; zdôrazňuje význam podpory priaznivého podnikateľského prostredia pre regionálne a malé a stredné podniky s cieľom posilniť schopnosť Gruzínska ďalej inovovať v rôznych hospodárskych odvetviach; vyzýva Komisiu, aby preskúmala väčšiu odvetvovú spoluprácu v oblasti digitálneho hospodárstva, vzdelávania, výskumu a inovácie, aby zlepšila odvetvie IKT, digitalizáciu a ekologické technológie a aby sa podelila o know-how a najlepšie postupy; zdôrazňuje význam cielených programov pre mládež na vytváranie spravodlivých pracovných príležitostí; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pripomína, že dohoda o pridružení/DCFTA medzi EÚ a Gruzínskom má za cieľ postupné začlenenie Gruzínska do jednotného trhu; vyzýva Komisiu, aby rozhodnejšie stanovila cieľ zaistenia prístupu k jednotnému trhu pre Gruzínsko a zintenzívnila iniciatívy zamerané na prehĺbenie sektorovej integrácie s cieľom dosiahnuť väčšiu konvergenciu politík s EÚ a zaistiť, aby výsledky bilaterálnej spolupráce boli pre obe strany viditeľnejšie a konkrétnejšie; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje význam transparentnosti a nabáda gruzínske orgány, aby ďalej informovali miestnych podnikateľov a masovokomunikačné prostriedky o vykonávaní DCFTA; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva Komisiu, aby podporovala plné vykonávanie DCFTA prostredníctvom koordinovanej pomoci so zameraním na udržateľný hospodársky rozvoj v súlade s európskou zelenou dohodou a na podporu MSP a štrukturálnych reforiem v spolupráci s podnikmi a občianskou spoločnosťou vrátane rozsiahlej reformy bankového a finančného sektora zameranej na boj proti praniu špinavých peňazí a daňovým únikom; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje význam štrukturálnych reforiem na ďalšie zlepšenie investičného prostredia v Gruzínsku vrátane prilákania priamych zahraničných investícií a zabezpečenia ich transparentnosti; nabáda gruzínske orgány, aby posilnili kapacity zodpovedných inštitúcií a zvýšili politickú podporu a jednotnosť projektov v oblasti infraštruktúry strategického významu; |
| --- | --- |

29.

Odvetvová spolupráca

| 30. | nabáda gruzínsku vládu, aby pokračovala v svojej komplexnej reforme pracovnoprávnych predpisov s cieľom zabezpečiť lepšiu reguláciu pracovných podmienok vrátane neustáleho zlepšovania pracovných inšpekcií a sociálneho dialógu; zdôrazňuje najmä potrebu zmeniť zákon o bezpečnosti práce s cieľom zaviesť plnohodnotný systém inšpekcií a náležitý mechanizmus boja proti diskriminácii, a tak zreteľne monitorovať plné dodržiavanie pracovných práv a systematicky overovať akékoľvek nebezpečenstvá na pracovisku, zahrnúť moderný protikorupčný mechanizmus a ratifikovať všetky príslušné dohovory MOP; nabáda na zapojenie organizácií občianskej spoločnosti a odborových zväzov do týchto reforiem vzhľadom na ich význam pre práva pracovníkov a sociálne práva v Gruzínsku; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pripomína, že dohody DCFTA musia vždy zahŕňať pevné, záväzné a vynútiteľné kapitoly o udržateľnom rozvoji, ktoré plne rešpektujú medzinárodné záväzky, najmä Parížsku dohodu, a musia byť v súlade s pravidlami WTO; nabáda na zrýchlenie vo vykonávaní tretieho národného environmentálneho akčného programu a v aproximácii gruzínskych právnych predpisov s acquis EÚ v oblasti životného prostredia v súlade s požiadavkami dohody o pridružení, ktoré sa týkajú ochrany životného prostredia; vyzýva Gruzínsko, aby naďalej posilňovalo svoju angažovanosť v boji proti zmene klímy, a vyzýva Komisiu, aby uľahčila zapojenie Gruzínska do európskej zelenej dohody a zabezpečila, aby DCFTA nebola v rozpore s environmentálnymi cieľmi a iniciatívami, ktoré sú v nej stanovené; |
| --- | --- |

31.

| 32. | víta výsledky dosiahnuté na základe jednotného rámca podpory a nabáda na rýchle a účinné vykonávanie nových programov pomoci, ktoré sa zameriavajú na energetickú efektívnosť, nakladanie s pevným odpadom a zásobovanie vodou a hygienické zariadenia; |
| --- | --- |

32.

| 33. | víta, že Komisia vyčlenila 3,4 miliardy EUR na 18 prioritných projektov v Gruzínsku v rámci orientačného akčného plánu investícií do transeurópskej dopravnej siete (TEN-T); vyzýva Gruzínsko, aby zlepšilo svoj energetický sektor a prepojenosť a zároveň zabezpečilo udržateľnosť životného prostredia, najmä zachovanie biodiverzity a chránených oblastí, a to s ohľadom na miestne spoločenstvá počas procesu vykonávania; |
| --- | --- |

33.

| 34. | víta nový vzdelávací program Gruzínska, preskúmanie stratégie v oblasti vzdelávania a vedy na obdobie 2017 – 2021, nový zákon o odbornom vzdelávaní a odbornej príprave a pokrok dosiahnutý pri zosúlaďovaní svojho mechanizmu zabezpečovania kvality vzdelávania s dohodou o pridružení; víta úspešnú účasť Gruzínska na programe Erasmus+, na ktorom sa zúčastnilo takmer 7 500 študentov a akademických pracovníkov na výmenách medzi Gruzínskom a EÚ, ako aj na Európskej škole Východného partnerstva a na prvej Európskej škole zriadenej Európskou úniou a gruzínskou vládou; |
| --- | --- |

34.

| 35. | odporúča, aby sa Komisia aj naďalej usilovala umožniť Gruzínsku účasť na programoch podporovaných zo strany EÚ a činnostiach agentúr, ktoré sú otvorené krajinám nepatriacim do EÚ, a to na základe právne vhodného štatútu; |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov a vláde a parlamentu Gruzínska. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2018)0457.

(2)  Ú. v. EÚ C 28, 27.1.2020, s. 97.

(3)  Ú. v. EÚ C 162, 10.5.2019, s. 138.

(4)  Ú. v. EÚ C 11, 12.1.2018, s. 82.

(5)  Ú. v. EÚ C 294, 12.8.2016, s. 111.

(6)  Záverečná správa volebnej pozorovateľskej misie ODIHR z 28. februára 2019 o prezidentských voľbách v Gruzínsku, s. 30.

---

Štvrtok 17. septembra 2020

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/47

---

P9_TA(2020)0224

Vývoz zbraní: vykonávanie spoločnej pozície 2008/944/SZBP

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o vývoze zbraní: vykonávanie spoločnej pozície 2008/944/SZBP (2020/2003(INI))

(2021/C 385/06)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na zásady uvedené v článku 346 ods. 1 písm. b) Zmluvy o fungovaní Európskej únie o výrobe zbraní a obchode s nimi, v článku 42 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ) o „vymedzení európskej politiky v oblasti spôsobilostí a vyzbrojovania“ a v článku 21 Zmluvy o EÚ, najmä na podporu zásad demokracie a právneho štátu, zachovania mieru, predchádzania konfliktom a posilňovania medzinárodnej bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zásady uvedené v článku 346 ods. 1 písm. b) Zmluvy o fungovaní Európskej únie o výrobe zbraní a obchode s nimi, v článku 42 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ) o „vymedzení európskej politiky v oblasti spôsobilostí a vyzbrojovania“ a v článku 21 Zmluvy o EÚ, najmä na podporu zásad demokracie a právneho štátu, zachovania mieru, predchádzania konfliktom a posilňovania medzinárodnej bezpečnosti,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2019/1560 zo 16. septembra 2019, ktorým sa mení spoločná pozícia 2008/944/SZBP (ďalej len „spoločná pozícia“), ktorou sa vymedzujú spoločné pravidlá upravujúce kontrolu vývozu vojenskej technológie a materiálu (1), a na závery Rady zo 16. septembra 2019 o revízii spoločnej pozície, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2019/1560 zo 16. septembra 2019, ktorým sa mení spoločná pozícia 2008/944/SZBP (ďalej len „spoločná pozícia“), ktorou sa vymedzujú spoločné pravidlá upravujúce kontrolu vývozu vojenskej technológie a materiálu (1), a na závery Rady zo 16. septembra 2019 o revízii spoločnej pozície,

| — | so zreteľom na dvadsiatu výročnú správu podľa článku 8 ods. 2 spoločnej pozície (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dvadsiatu výročnú správu podľa článku 8 ods. 2 spoločnej pozície (2),

| — | so zreteľom na dvadsiatu prvú výročnú správu podľa článku 8 ods. 2 spoločnej pozície (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dvadsiatu prvú výročnú správu podľa článku 8 ods. 2 spoločnej pozície (3),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2018/101 z 22. januára 2018 o presadzovaní účinnej kontroly vývozu zbraní (4) a rozhodnutie Rady (SZBP) 2017/915 z 29. mája 2017 o osvetových činnostiach Únie na podporu vykonávania Zmluvy o obchodovaní so zbraňami (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2018/101 z 22. januára 2018 o presadzovaní účinnej kontroly vývozu zbraní (4) a rozhodnutie Rady (SZBP) 2017/915 z 29. mája 2017 o osvetových činnostiach Únie na podporu vykonávania Zmluvy o obchodovaní so zbraňami (5),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2019/2191 z 19. decembra 2019 na podporu celosvetového mechanizmu nahlasovania nedovolených konvenčných zbraní a munície s cieľom znížiť nebezpečenstvo ich odkláňania a nedovoleného transferu (iTrace IV) (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2019/2191 z 19. decembra 2019 na podporu celosvetového mechanizmu nahlasovania nedovolených konvenčných zbraní a munície s cieľom znížiť nebezpečenstvo ich odkláňania a nedovoleného transferu (iTrace IV) (6),

| — | so zreteľom na aktualizovaný Spoločný zoznam vojenského materiálu Európskej únie, ktorý Rada schválila 17. februára 2020 (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na aktualizovaný Spoločný zoznam vojenského materiálu Európskej únie, ktorý Rada schválila 17. februára 2020 (7),

| — | so zreteľom na používateľskú príručku k spoločnej pozícii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na používateľskú príručku k spoločnej pozícii,

| — | so zreteľom na Wassenaarské usporiadanie kontrol vývozu konvenčných zbraní a tovaru s dvojakým použitím z 12. mája 1996, ako aj na zoznamy týchto položiek a technológií a munície, ktoré boli aktualizované v decembri 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Wassenaarské usporiadanie kontrol vývozu konvenčných zbraní a tovaru s dvojakým použitím z 12. mája 1996, ako aj na zoznamy týchto položiek a technológií a munície, ktoré boli aktualizované v decembri 2019,

| — | so zreteľom na Zmluvu o obchodovaní so zbraňami (ďalej len „ATT“), ktorú prijalo Valné zhromaždenie OSN 2. apríla 2013 (8) a ktorá nadobudla platnosť 24. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o obchodovaní so zbraňami (ďalej len „ATT“), ktorú prijalo Valné zhromaždenie OSN 2. apríla 2013 (8) a ktorá nadobudla platnosť 24. decembra 2014,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES zo 6. mája 2009 o zjednodušení podmienok pre transfery výrobkov obranného priemyslu v rámci Spoločenstva (9) a na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/81/ES z 13. júla 2009 o koordinácii postupov pre zadávanie určitých zákaziek na práce, zákaziek na dodávku tovaru a zákaziek na služby verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi v oblastiach obrany a bezpečnosti a o zmene a doplnení smerníc 2004/17/ES a 2004/18/ES (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/43/ES zo 6. mája 2009 o zjednodušení podmienok pre transfery výrobkov obranného priemyslu v rámci Spoločenstva (9) a na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/81/ES z 13. júla 2009 o koordinácii postupov pre zadávanie určitých zákaziek na práce, zákaziek na dodávku tovaru a zákaziek na služby verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi v oblastiach obrany a bezpečnosti a o zmene a doplnení smerníc 2004/17/ES a 2004/18/ES (10),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 428/2009 z 5. mája 2009, ktorým sa stanovuje režim Spoločenstva na kontrolu vývozov, prepravy, sprostredkovania a tranzitu položiek s dvojakým použitím (11), zmenené delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2016/1969 z 12. septembra 2016 (12), a na zoznam položiek s dvojakým použitím a technológií v jeho prílohe I (nariadenie o položkách s dvojakým použitím), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 428/2009 z 5. mája 2009, ktorým sa stanovuje režim Spoločenstva na kontrolu vývozov, prepravy, sprostredkovania a tranzitu položiek s dvojakým použitím (11), zmenené delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2016/1969 z 12. septembra 2016 (12), a na zoznam položiek s dvojakým použitím a technológií v jeho prílohe I (nariadenie o položkách s dvojakým použitím),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1092 z 18. júla 2018, ktorým sa zriaďuje Program rozvoja európskeho obranného priemyslu zameraný na podporu konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity obranného priemyslu Únie (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1092 z 18. júla 2018, ktorým sa zriaďuje Program rozvoja európskeho obranného priemyslu zameraný na podporu konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity obranného priemyslu Únie (13),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 13. júna 2018, ktorým sa zriaďuje Európsky obranný fond (ERF) (COM(2018)0476), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 13. júna 2018, ktorým sa zriaďuje Európsky obranný fond (ERF) (COM(2018)0476),

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady o zriadení Európskeho mierového nástroja, ktorý Rade predložila vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku za podpory Komisie (HR(2018)94), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady o zriadení Európskeho mierového nástroja, ktorý Rade predložila vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku za podpory Komisie (HR(2018)94),

| — | so zreteľom na ciele udržateľného rozvoja OSN, najmä na cieľ č. 16, ktorým sa podporujú spravodlivé, mierové a inkluzívne spoločnosti pre udržateľný rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ciele udržateľného rozvoja OSN, najmä na cieľ č. 16, ktorým sa podporujú spravodlivé, mierové a inkluzívne spoločnosti pre udržateľný rozvoj,

| — | so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 2216 (2015) o zbrojnom embargu voči Jemenu a na správu Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva A/HRC/39/43 o situácii v oblasti ľudských práv v Jemene vrátane ich porušovania a zneužívania od septembra 2014, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 2216 (2015) o zbrojnom embargu voči Jemenu a na správu Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva A/HRC/39/43 o situácii v oblasti ľudských práv v Jemene vrátane ich porušovania a zneužívania od septembra 2014,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2020/472 z 31. marca 2020 o vojenskej operácii Európskej únie v Stredozemí (EUNAVFOR MED IRINI) (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2020/472 z 31. marca 2020 o vojenskej operácii Európskej únie v Stredozemí (EUNAVFOR MED IRINI) (14),

| — | so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 2473 (2019) prijatú 10. júna 2019, ktorou sa obnovili opatrenia zamerané na vykonávanie zbrojného embarga voči Líbyi, a na stanovisko podpornej misie OSN v Líbyi (UNSMIL) z 25. januára 2020 o pokračujúcom porušovaní zbrojného embarga v Líbyi, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 2473 (2019) prijatú 10. júna 2019, ktorou sa obnovili opatrenia zamerané na vykonávanie zbrojného embarga voči Líbyi, a na stanovisko podpornej misie OSN v Líbyi (UNSMIL) z 25. januára 2020 o pokračujúcom porušovaní zbrojného embarga v Líbyi,

| — | so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN 1970 (2011), ktorou sa uvaľuje zbrojné embargo voči Líbyi, a na všetky následné rezolúcie Bezpečnostnej rady týkajúce sa tejto veci, ako aj na rezolúcie č. 2292 (2016), č. 2357 (2017), č. 2420 (2018) a č. 2473 (2019) o prísnom uplatňovaní zbrojného embarga, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN 1970 (2011), ktorou sa uvaľuje zbrojné embargo voči Líbyi, a na všetky následné rezolúcie Bezpečnostnej rady týkajúce sa tejto veci, ako aj na rezolúcie č. 2292 (2016), č. 2357 (2017), č. 2420 (2018) a č. 2473 (2019) o prísnom uplatňovaní zbrojného embarga,

| — | so zreteľom na publikáciu OSN z roku 2018 s názvom Zabezpečenie našej spoločnej budúcnosti: program pre odzbrojenie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na publikáciu OSN z roku 2018 s názvom Zabezpečenie našej spoločnej budúcnosti: program pre odzbrojenie,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/125 zo 16. januára 2019 o obchodovaní s určitým tovarom, ktorý možno použiť na vykonanie trestu smrti, mučenie alebo iné kruté, neľudské alebo ponižujúce zaobchádzanie alebo trestanie (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/125 zo 16. januára 2019 o obchodovaní s určitým tovarom, ktorý možno použiť na vykonanie trestu smrti, mučenie alebo iné kruté, neľudské alebo ponižujúce zaobchádzanie alebo trestanie (15),

| — | so zreteľom na závery Európskej rady zo 16. októbra 2019 o Turecku, v ktorých sa schválili závery Rady pre zahraničné veci zo 14. októbra 2019 o nezákonných opatreniach Turecka v severnej Sýrii a východnom Stredozemí, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Európskej rady zo 16. októbra 2019 o Turecku, v ktorých sa schválili závery Rady pre zahraničné veci zo 14. októbra 2019 o nezákonných opatreniach Turecka v severnej Sýrii a východnom Stredozemí,

| — | so zreteľom na cieľ udržateľného rozvoja OSN č. 16 zameraného na podporu spravodlivých, mierových a inkluzívnych spoločností pre udržateľný rozvoj (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na cieľ udržateľného rozvoja OSN č. 16 zameraného na podporu spravodlivých, mierových a inkluzívnych spoločností pre udržateľný rozvoj (16),

| — | so zreteľom na správu Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva pre Radu pre ľudské práva o vplyve transferov zbraní na uplatňovanie ľudských práv (17), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva pre Radu pre ľudské práva o vplyve transferov zbraní na uplatňovanie ľudských práv (17),

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o vývoze zbraní a vykonávaní spoločnej pozície, najmä uznesenia zo 14. novembra 2018 (18), z 13. septembra 2017 (19) a zo 17. decembra 2015 (20), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o vývoze zbraní a vykonávaní spoločnej pozície, najmä uznesenia zo 14. novembra 2018 (18), z 13. septembra 2017 (19) a zo 17. decembra 2015 (20),

| — | so zreteľom na svoje odporúčanie Rade a podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 28. marca 2019 o návrhu rozhodnutia Rady o zriadení Európskeho mierového nástroja, ktorý Rade predložila vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku za podpory Komisie (21), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje odporúčanie Rade a podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku z 28. marca 2019 o návrhu rozhodnutia Rady o zriadení Európskeho mierového nástroja, ktorý Rade predložila vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku za podpory Komisie (21),

| — | so zreteľom na svoje uznesenia o humanitárnej situácii v Jemene z 25. februára 2016 (22), 15. júna 2017 (23) a 30. novembra 2017 (24), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenia o humanitárnej situácii v Jemene z 25. februára 2016 (22), 15. júna 2017 (23) a 30. novembra 2017 (24),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 27. februára 2014 o využívaní ozbrojených bezpilotných lietadiel (25), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 27. februára 2014 o využívaní ozbrojených bezpilotných lietadiel (25),

| — | so zreteľom na seminár s názvom Vykonávanie systému EÚ na kontrolu vývozu zbraní, ktorý sa uskutočnil na schôdzi jeho Podvýboru pre bezpečnosť a obranu 12. apríla 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na seminár s názvom Vykonávanie systému EÚ na kontrolu vývozu zbraní, ktorý sa uskutočnil na schôdzi jeho Podvýboru pre bezpečnosť a obranu 12. apríla 2017,

| — | so zreteľom na štúdiu s názvom Odporúčania k transparentnému a podrobnému systému podávania správ o vývoze zbraní v rámci EÚ a do tretích krajín, ktorej vypracovanie zadal Podvýbor pre bezpečnosť a obranu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu s názvom Odporúčania k transparentnému a podrobnému systému podávania správ o vývoze zbraní v rámci EÚ a do tretích krajín, ktorej vypracovanie zadal Podvýbor pre bezpečnosť a obranu,

| — | so zreteľom na Zmluvu medzi Spolkovou republikou Nemecko a Francúzskou republikou o francúzsko-nemeckej spolupráci a integrácii z 22. januára 2019 (francúzsko-nemecká zmluva z Aachenu), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu medzi Spolkovou republikou Nemecko a Francúzskou republikou o francúzsko-nemeckej spolupráci a integrácii z 22. januára 2019 (francúzsko-nemecká zmluva z Aachenu),

| — | so zreteľom na závery Rady EÚ pre zahraničné veci o Egypte z 21. augusta 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady EÚ pre zahraničné veci o Egypte z 21. augusta 2013,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0137/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci (A9-0137/2020),

| A. | keďže z najnovších údajov medzinárodného ústavu SIPRI (26) vyplýva, že vývoz zbraní z EÚ-28 v období 2015 – 2019 predstavoval 26 % z celkového objemu, čo znamená, že EÚ-28 je ako celok druhým najväčším dodávateľom zbraní na svete po USA (36 %) a pred Ruskom (21 %); keďže podľa článku 346 Zmluvy o EÚ zostáva výroba zbraní alebo obchod so zbraňami v právomoci členských štátov; |
| --- | --- |

A.

keďže z najnovších údajov medzinárodného ústavu SIPRI (26) vyplýva, že vývoz zbraní z EÚ-28 v období 2015 – 2019 predstavoval 26 % z celkového objemu, čo znamená, že EÚ-28 je ako celok druhým najväčším dodávateľom zbraní na svete po USA (36 %) a pred Ruskom (21 %); keďže podľa článku 346 Zmluvy o EÚ zostáva výroba zbraní alebo obchod so zbraňami v právomoci členských štátov;

| B. | keďže najnovšie čísla SIPRI ukazujú, že EÚ-28 je druhý najväčší vývozca zbraní tak do Saudskej Arábie, ako aj do Spojených arabských emirátov (ARE); keďže podľa skupiny významných regionálnych a medzinárodných odborníkov OSN sa zmluvné strany ozbrojeného konfliktu v Jemene dopustili a naďalej dopúšťajú porušovania a zločinov, ktoré sú v rozpore s medzinárodným právom; |
| --- | --- |

B.

keďže najnovšie čísla SIPRI ukazujú, že EÚ-28 je druhý najväčší vývozca zbraní tak do Saudskej Arábie, ako aj do Spojených arabských emirátov (ARE); keďže podľa skupiny významných regionálnych a medzinárodných odborníkov OSN sa zmluvné strany ozbrojeného konfliktu v Jemene dopustili a naďalej dopúšťajú porušovania a zločinov, ktoré sú v rozpore s medzinárodným právom;

| C. | keďže vývoz zbraní a vybavenia posilňuje schopnosť obranného priemyslu účinne vykonávať výskum a rozvíjať obranné technológie, a teda zabezpečuje schopnosť členských štátov EÚ brániť sa a chrániť svojich občanov; |
| --- | --- |

C.

keďže vývoz zbraní a vybavenia posilňuje schopnosť obranného priemyslu účinne vykonávať výskum a rozvíjať obranné technológie, a teda zabezpečuje schopnosť členských štátov EÚ brániť sa a chrániť svojich občanov;

| D. | keďže vo svete naberajú na sile nové preteky v zbrojení a hlavné vojenské mocnosti sa v záujme znížiť medzinárodné napätie a zlepšiť globálne bezpečnostné prostredie už nespoliehajú na kontrolu zbraní a odzbrojenie; |
| --- | --- |

D.

keďže vo svete naberajú na sile nové preteky v zbrojení a hlavné vojenské mocnosti sa v záujme znížiť medzinárodné napätie a zlepšiť globálne bezpečnostné prostredie už nespoliehajú na kontrolu zbraní a odzbrojenie;

| E. | keďže spoločná pozícia Rady z 8. decembra 2008 je kľúčovým nástrojom pre posilnenú spoluprácu a podporu konvergencie politík v oblasti vývozu členských štátov; |
| --- | --- |

E.

keďže spoločná pozícia Rady z 8. decembra 2008 je kľúčovým nástrojom pre posilnenú spoluprácu a podporu konvergencie politík v oblasti vývozu členských štátov;

| F. | keďže členské štáty uznávajú osobitnú zodpovednosť, ktorá môže vyplývať z vývozu vojenskej technológie a materiálu do tretích štátov, pokiaľ ide o ovplyvňovanie alebo vyostrovanie existujúceho napätia a konfliktov; |
| --- | --- |

F.

keďže členské štáty uznávajú osobitnú zodpovednosť, ktorá môže vyplývať z vývozu vojenskej technológie a materiálu do tretích štátov, pokiaľ ide o ovplyvňovanie alebo vyostrovanie existujúceho napätia a konfliktov;

| G. | keďže svetová kríza, ktorú vyvolala pandémia ochorenia COVID-19, by mohla mať významný geostrategický vplyv a ešte viac zdôrazňuje potrebu vybudovať skutočnú európsku strategickú autonómiu; |
| --- | --- |

G.

keďže svetová kríza, ktorú vyvolala pandémia ochorenia COVID-19, by mohla mať významný geostrategický vplyv a ešte viac zdôrazňuje potrebu vybudovať skutočnú európsku strategickú autonómiu;

| H. | keďže v záveroch Rady EÚ pre zahraničné veci z 21. augusta 2013 sa uvádza, že „členské štáty sa tiež dohodli, že pozastavia licencie na vývoz do Egypta na všetky zariadenia, ktoré by sa mohli použiť na vnútorné represie, a opätovne posúdia licencie na zariadenia v zmysle spoločnej pozície 2008/944/SZBP a prehodnotia svoju pomoc Egyptu v oblasti bezpečnosti“; keďže spoločnosti so sídlom vo viacerých členských štátoch EÚ naďalej vyvážajú zbrane, technológie určené na sledovanie a iné bezpečnostné zariadenia do Egypta, čím uľahčujú útoky hackerov a používanie malvéru, ako aj iné formy útokov na obhajcov ľudských práv a aktivistov občianskej spoločnosti, a to fyzicky aj online; keďže táto činnosť viedla k potlačeniu slobody prejavu na internete; |
| --- | --- |

H.

keďže v záveroch Rady EÚ pre zahraničné veci z 21. augusta 2013 sa uvádza, že „členské štáty sa tiež dohodli, že pozastavia licencie na vývoz do Egypta na všetky zariadenia, ktoré by sa mohli použiť na vnútorné represie, a opätovne posúdia licencie na zariadenia v zmysle spoločnej pozície 2008/944/SZBP a prehodnotia svoju pomoc Egyptu v oblasti bezpečnosti“; keďže spoločnosti so sídlom vo viacerých členských štátoch EÚ naďalej vyvážajú zbrane, technológie určené na sledovanie a iné bezpečnostné zariadenia do Egypta, čím uľahčujú útoky hackerov a používanie malvéru, ako aj iné formy útokov na obhajcov ľudských práv a aktivistov občianskej spoločnosti, a to fyzicky aj online; keďže táto činnosť viedla k potlačeniu slobody prejavu na internete;

| I. | keďže v čoraz nestabilnejšom multipolárnom svete, v ktorom naberajú na sile nacionalistické, xenofóbne a protidemokratické sily, je mimoriadne dôležité, aby sa Európska únia stala vplyvným hráčom na svetovej scéne a aby si udržala svoje vedúce postavenie ako globálna „mäkká moc“, ktorá sa zaviazala k odzbrojeniu, pokiaľ ide o konvenčné a jadrové zbrane, a investuje do predchádzania konfliktom, krízového riadenia a mediácie skôr, než sa začnú zvažovať vojenské možnosti; |
| --- | --- |

I.

keďže v čoraz nestabilnejšom multipolárnom svete, v ktorom naberajú na sile nacionalistické, xenofóbne a protidemokratické sily, je mimoriadne dôležité, aby sa Európska únia stala vplyvným hráčom na svetovej scéne a aby si udržala svoje vedúce postavenie ako globálna „mäkká moc“, ktorá sa zaviazala k odzbrojeniu, pokiaľ ide o konvenčné a jadrové zbrane, a investuje do predchádzania konfliktom, krízového riadenia a mediácie skôr, než sa začnú zvažovať vojenské možnosti;

| J. | keďže vývoz zbraní je nevyhnutný na posilnenie európskej obrannej technologickej a priemyselnej základne a keďže európsky obranný priemysel predovšetkým zabezpečuje obranu a bezpečnosť členských štátov EÚ a zároveň prispieva k vykonávaniu SZBP; |
| --- | --- |

J.

keďže vývoz zbraní je nevyhnutný na posilnenie európskej obrannej technologickej a priemyselnej základne a keďže európsky obranný priemysel predovšetkým zabezpečuje obranu a bezpečnosť členských štátov EÚ a zároveň prispieva k vykonávaniu SZBP;

| K. | keďže rozdielnosť správania sa členských štátov pri vývoze zbraní niekedy oslabuje schopnosť EÚ dosiahnuť svoje ciele v oblasti zahraničnej politiky a oslabuje aj jej dôveryhodnosť ako aktéra, ktorý na medzinárodnej scéne vystupuje jednotne; |
| --- | --- |

K.

keďže rozdielnosť správania sa členských štátov pri vývoze zbraní niekedy oslabuje schopnosť EÚ dosiahnuť svoje ciele v oblasti zahraničnej politiky a oslabuje aj jej dôveryhodnosť ako aktéra, ktorý na medzinárodnej scéne vystupuje jednotne;

| L. | keďže globálne aj regionálne bezpečnostné prostredie sa dramaticky zmenili, najmä pokiaľ ide o južné a východné susedstvo Únie; |
| --- | --- |

L.

keďže globálne aj regionálne bezpečnostné prostredie sa dramaticky zmenili, najmä pokiaľ ide o južné a východné susedstvo Únie;

| M. | keďže vojenské opatrenia v oblasti transparentnosti, ako je podávanie správ o vývoze zbraní, prispievajú k cezhraničnému budovaniu dôvery; |
| --- | --- |

M.

keďže vojenské opatrenia v oblasti transparentnosti, ako je podávanie správ o vývoze zbraní, prispievajú k cezhraničnému budovaniu dôvery;

20. a 21. výročná správa EÚ o vývoze zbraní

| 1. | zdôrazňuje, že zachovanie obranného priemyslu slúži ako súčasť sebaobrany Únie a je súčasťou jej strategickej autonómie; poznamenáva, že je to možné, len ak členské štáty vo svojich programoch vybavenia uprednostňujú európske výrobky; zdôrazňuje, že životaschopný európsky trh by znížil závislosť od vývozu zbraní do tretích krajín; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripomína, že v spoločnej pozícii sa stanovuje postup transparentnosti, ktorý zahŕňa uverejňovanie výročných správ EÚ o vývoze zbraní; víta zverejnenie 20. a 21. správy v súlade s článkom 8 ods. 2 spoločnej pozície Rady 2008/944/SZBP, ktorú zostavila pracovná skupina Rady pre vývoz konvenčných zbraní (COARM) a ktorá sa uverejnila, hoci s oneskorením, v Úradnom vestníku EÚ; domnieva sa, že zverejnenie oboch správ je krokom k dosiahnutiu spoločnej pozície EÚ v oblasti vývozu zbraní v čoraz náročnejšom medzinárodnom kontexte vyznačujúcom sa rastúcim objemom vývozu a klesajúcou úrovňou transparentnosti; obe správy považuje za hodnotné doplnky k správam OSN o globálnej a regionálnej transparentnosti vývozu zbraní; |
| --- | --- |

2.

| 3. | berie na vedomie úsilie členských štátov o dosiahnutie súladu s článkom 346 ods. 1 písm. b) ZFEÚ o výrobe zbraní alebo obchodovaní so zbraňami; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konštatuje, že pokiaľ ide o 20. výročnú správu predložilo úplné informácie 19 členských štátov a pokiaľ ide o 21. výročnú správu tiež 19; naliehavo vyzýva všetky členské štáty, aby v plnej miere plnili svoje záväzky stanovené v spoločnej pozícii v čase klesajúcej globálnej transparentnosti v obchode so zbraňami, najmä zo strany niekoľkých krajín, ktoré sú významnými vývozcami zbraní; zdôrazňuje, že predloženie úplných informácií znamená uvádzať celkové množstvo a hodnotu tak udelených licencií, ako aj skutočného vývozu, rozčlenené podľa cieľovej krajiny a kategórie vojenského zoznamu; konštatuje, že pokiaľ ide o 20. výročnú správu 27 členských štátov s výnimkou Grécka predložilo aspoň čiastočné informácie a pokiaľ ide o 21. výročnú správu predložilo informácie všetkých 28 členských štátov, pričom približne tretina predložila neúplné informácie; víta však dodatočné informácie, ktoré vlády poskytli prostredníctvom národných správ; opakuje svoju požiadavku, aby všetky členské štáty, ktoré nepredložili úplné informácie, poskytli dodatočné informácie o svojich minulých vývozoch s ohľadom na nasledujúcu výročnú správu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je znepokojený tým, že členské štáty používajú veľmi odlišné informácie na získavanie údajov o hodnote licencií, čo komplikuje možnosť efektívne využívať konzistentné a komparatívne údaje; zdôrazňuje, že je dôležité vykazovať skutočné vývozy zbraní, vrátane ich celkovej hodnoty a množstva, na základe globálnych a všeobecných licencií, ktoré sú rozčlenené podľa kategórií vojenského zoznamu a cieľovej krajiny; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva členské štáty, aby zvýšili svoju koordináciu a stanovili spoločné najlepšie postupy na zhromažďovanie a spracúvanie informácií a údajov, aby sa vypracúvali harmonizovanejšie výročné správy, a tak sa zlepšila transparentnosť a využiteľnosť správ; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konštatuje, že krajiny Blízkeho východu a severnej Afriky, teda regiónu viacerých ozbrojených konfliktov, sú podľa posledných dvoch výročných správ naďalej hlavným cieľovým regiónom vývozu; konštatuje, že tieto regióny čelia značným a pretrvávajúcim bezpečnostným výzvam a že každý vývoz sa musí posudzovať individuálne z hľadiska ôsmych kritérií stanovených v spoločnej pozícii; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podporuje záväzok Rady posilniť kontrolu vývozu vojenskej technológie a materiálu; poznamenáva, že členské štáty sú ochotné posilniť spoluprácu a podporovať konvergenciu v tejto oblasti v rámci SZBP; víta toto úsilie, pretože je v súlade s celkovými cieľmi spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) stanovenými v článku 21 ZEÚ a s regionálnymi prioritami stanovenými v globálnej stratégii EÚ (2016); v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby vypracovali, vykonávali a dodržiavali spoločné normy pre riadenie transferov vojenskej technológie a materiálu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripomína, že EÚ uplatňuje niekoľko zbrojných embárg vrátane všetkých embárg OSN, v súlade s cieľmi SZBP, ktoré sa vzťahujú na krajiny ako Bielorusko, Stredoafrická republika, Čína, Irán, Líbya, Mjanmarsko, Severná Kórea, Ruská federácia, Somálsko, Južný Sudán, Sudán, Sýria, Venezuela, Jemen a Zimbabwe; konštatuje, že hoci tieto embargá môžu krajinu pripraviť o vojenské zdroje, v niektorých prípadoch prispievajú k regionálnemu mieru a stabilite; konštatuje, že takéto embargá sú zárukou toho, že EÚ neprispieva k humanitárnym krízam, porušovaniu ľudských práv a krutostiam; vyzýva EÚ, aby pomohla posilniť kapacity členských štátov na vykonávanie spoľahlivých postupov monitorovania dodržiavania zbrojných embárg EÚ zo strany všetkých členských štátov a aby príslušné zistenia zverejnila (27); |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripomína svoje uznesenie o situácii v Jemene zo 4. októbra 2018; v tejto súvislosti naliehavo vyzýva všetky členské štáty EÚ, aby sa zdržali predaja zbraní a všetkého vojenského vybavenia do Saudskej Arábie, Spojených arabských emirátov a akémukoľvek členovi medzinárodnej koalície, ako aj jemenskej vláde a ďalším stranám konfliktu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | víta rozhodnutia vlád Belgicka, Dánska, Fínska, Nemecka, Grécka, Talianska a Holandska, ktorými prijímajú obmedzenia svojho vývozu zbraní do krajín, ktoré sú členmi koalície vedenej Saudskou Arábiou zapojenými do vojny v Jemene; konštatuje, že v niektorých prípadoch, ako uviedli MVO, sa zbrane vyvážané do uvedených krajín použili v Jemene, kde sa 22 miliónov ľudí ocitlo v situácii, kedy potrebujú humanitárnu pomoc a ochranu; pripomína, že takýto vývoz je jasným porušením spoločnej pozície; berie na vedomie obnovené predĺženie moratória na vývoz zbraní do Saudskej Arábie zo strany Nemecka do konca roka 2020, ako aj rozhodnutia niekoľkých členských štátov o presadzovaní obmedzení v plnom rozsahu; pripomína, že v období od 25. februára 2016 do 14. februára 2019 Európsky parlament prostredníctvom uznesení v pléne vyzval minimálne desaťkrát vysokú predstaviteľku/podpredsedníčku Komisie, aby začala proces vedúci k zbrojnému embargu EÚ voči Saudskej Arábii, a to aj v roku 2018, kedy požadoval uvalenie embarga aj na ďalších členov koalície vedenej Saudskou Arábiou v Jemene; znovu opakuje túto výzvu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva členské štáty, aby nasledovali príklad Nemecka, Fínska a Dánska, ktoré po zabití novinára Džamála Chášúkdžího prijali obmedzenia týkajúce sa vývozu zbraní do Saudskej Arábie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opätovne vyzýva členské štáty, aby v nadväznosti na závery Rady o Egypte z 21. augusta 2013 oznámili pozastavenie vývozných licencií na akékoľvek vybavenie, ktoré by sa mohlo použiť na vnútornú represiu, v súlade so spoločnou pozíciou 2008/944/SZBP, a odsudzuje pretrvávajúce nedodržiavanie týchto záväzkov zo strany členských štátov; vyzýva preto členské štáty, aby zastavili do Egypta cielený vývoz zbraní, technológií určených na sledovanie a iných bezpečnostných zariadení, ktoré môžu uľahčovať útoky na obhajcov ľudských práv a aktivistov občianskej spoločnosti, a to aj v sociálnych médiách, či akýkoľvek iný druh vnútornej represie; vyzýva VP/PK, aby podal správu o súčasnom stave vojenskej a bezpečnostnej spolupráce členských štátov s Egyptom; vyzýva EÚ, aby v plnom rozsahu vykonávala kontrolu vývozu vo vzťahu k Egyptu v súvislosti s tovarom, ktorý by sa mohol použiť na represiu, mučenie či trest smrti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pripomína svoje nedávne výzvy na ukončenie vývozu technológií určených na sledovanie a iného vybavenia, ktoré môžu uľahčiť vnútornú represiu, do niektorých krajín vrátane Egypta, Bahrajnu, Saudskej Arábie, Spojených arabských emirátov a Vietnamu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | konštatuje, že EÚ uskutočňuje misie v rámci SBOP vrátane misie zameranej na presadzovanie zbrojného embarga v Líbyi s cieľom posilniť regionálny mier a stabilitu; vyjadruje hlboké poľutovanie nad pokračujúcim zjavným porušovaním zbrojného embarga v Líbyi, a to aj v nadväznosti na záväzky, ktoré v tejto súvislosti dotknuté krajiny prijali na medzinárodnej konferencii o Líbyi, ktorá sa konala 19. januára 2020 v Berlíne; vyzýva všetky členské štáty, aby zastavili všetky transfery zbraní, sledovacieho a spravodajského vybavenia a materiálu všetkým stranám zapojeným do konfliktu v Líbyi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | víta cieľ operácie IRINI, ktorým je prísne vykonávanie zbrojného embarga OSN použitím vzdušných, satelitných a námorných kapacít pri vykonávaní kontrol plavidiel na šírom mori pri pobreží Líbye podozrivých z prevážania zbraní alebo súvisiaceho materiálu z Líbye a do nej v súlade s rezolúciami Bezpečnostnej rady OSN 2292 (2016), 2357 (2017), 2420 (2018) a 2473 (2019); |
| --- | --- |

16.

| 17. | dôrazne odsudzuje podpísanie dvoch memoránd o porozumení medzi Tureckom a Líbyou o vymedzení námorných zón a o komplexnej bezpečnostnej a vojenskej spolupráci, ktoré sú prepojené a sú jasným porušením medzinárodného práva a rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN o uvalení zbrojného embarga voči Líbyi; pripomína rozhodnutie niektorých členských štátov zastaviť udeľovanie licencií na vývoz zbraní do Turecka; pripomína, že členské štáty sa zaviazali k pevným národným pozíciám týkajúcim sa politiky vývozu zbraní do Turecka na základe ustanovenia spoločnej pozície 2008/944/SZBP vrátane prísneho uplatňovania štvrtého kritéria týkajúceho sa regionálnej stability; vyzýva VP/PK, aby predložil v Rade iniciatívu pre všetky členské štáty EÚ s cieľom zastaviť udeľovanie licencií na vývoz zbraní do Turecka v súlade so spoločnou pozíciou, kým bude Turecko pokračovať vo svojich súčasných nezákonných jednostranných opatreniach vo východnom Stredozemí, ktoré sú v rozpore so suverenitou ktoréhokoľvek členského štátu EÚ (najmä Grécka a Cypru) a medzinárodným právom, a nezapojí sa do dialógu na základe medzinárodného práva; vyzýva príslušné fóra v rámci NATO, a najmä pracovnú skupinu na vysokej úrovni pre kontrolu konvenčných zbraní, aby urýchlene prediskutovali otázku kontroly zbraní vo východnom Stredozemí; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pokiaľ ide o kontrolu vývozu, pripomína členským štátom, aby venovali väčšiu pozornosť tovaru, ktorý sa môže používať na civilné aj vojenské účely; |
| --- | --- |

18.

| 19. | konštatuje, že neexistujú žiadne sankčné mechanizmy, ak by sa členský štát zapojil do vývozu, ktorý zjavne nie je v súlade s ôsmimi kritériami; |
| --- | --- |

19.

Preskúmanie spoločnej pozície Radou

| 20. | víta zámer Rady posilniť konvergenciu a transparentnosť, čo sú hlavné ciele jej poslednej revízie spoločnej pozície, ako aj závery Rady o preskúmaní spoločnej pozície, v ktorých sa uvádza, že „posilňovanie európskej obrannej technologickej a priemyselnej základne, ktoré prispieva k vykonávaniu spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, najmä spoločnej európskej bezpečnostnej a obrannej politiky, by malo byť sprevádzané užšou spoluprácou a konvergenciou v oblasti kontroly vývozu vojenskej technológie a materiálu“ (28); |
| --- | --- |

20.

| 21. | víta obnovený záväzok členských štátov k právne záväznej spoločnej pozícii zmenenej rozhodnutím Rady (SZBP) 2019/1560 a zdôrazňuje, že je dôležité dôkladne posúdiť žiadosti o vývoznú licenciu na vojenské technológie a materiál podľa tam stanovených kritérií; poukazuje na to, že rozhodnutie Rady (SZBP) 2019/1560 a príslušné závery zo 16. septembra 2019 odrážajú rastúce povedomie členských štátov o potrebe väčšej transparentnosti a konvergencie v oblasti vývozu zbraní na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ a potrebe posilniť verejný dohľad v tejto citlivej oblasti národnej bezpečnosti; zdôrazňuje skutočnosť, že tieto rozhodnutia majú potenciál zabezpečiť, aby mali vnútroštátne orgány dohľadu, parlamenty a občania EÚ lepšie informácie o strategických rozhodnutiach, ktoré prijímajú ich vlády v oblasti, ktorá má priamy dosah na ich bezpečnosť a dodržiavanie hodnôt a noriem ich krajinami; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyjadruje znepokojenie nad stále intenzívnejšími pretekmi v zbrojení vo svete; pripomína cieľ EÚ byť globálnym aktérom zasadzujúcim sa za mier; preto žiada EÚ, aby zohrávala aktívnu úlohu v oblastiach nešírenia zbraní a globálneho odzbrojenia; víta skutočnosť, že aktualizácia spoločnej pozície zohľadňuje v tomto ohľade príslušný vývoj, napríklad prijatie Zmluvy o obchodovaní so zbraňami, ktorej zmluvnou stranou sú všetky členské štáty; víta činnosti EÚ zamerané na podporu všeobecného uplatňovania Zmluvy o obchodovaní so zbraňami (ATT), najmä pomoc tretím krajinám pri zlepšovaní a zavádzaní účinných systémov kontroly zbraní v súlade so spoločnou pozíciou; vyzýva krajiny, ktoré sú najväčšími vývozcami zbraní, ako sú USA, Čína a Rusko, aby zmluvu podpísali a ratifikovali; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podporuje opätovné potvrdenie Rady, že s vojenským materiálom a technológiami by sa malo zaobchádzať zodpovedne; víta obnovený záväzok Rady ďalej podporovať spoluprácu a konvergenciu politík členských štátov s cieľom zabrániť vývozu vojenskej technológie a materiálu, ktoré by sa mohli použiť na vnútornú represiu alebo medzinárodnú agresiu alebo by mohli prispieť k regionálnej nestabilite; |
| --- | --- |

23.

| 24. | so znepokojením konštatuje, že rozdiely medzi politikami a postupmi členských štátov v oblasti vývozu zbraní spomaľujú konvergenciu pravidiel EÚ v tejto oblasti; konštatuje, že v tejto súvislosti je potrebné zaviesť nové nástroje; konštatuje, že budúce akcie financované z Európskeho obranného fondu prispejú k rozvoju nových vojenských technológií a vojenského materiálu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | s uspokojením konštatuje, že Rada uznáva význam dôslednej politiky kontroly vývozu materiálov súvisiacich s obranou a tovaru s dvojakým použitím; domnieva sa, že EÚ by mala stanoviť jasné kritériá a usmernenia týkajúce sa vývozu takéhoto tovaru; |
| --- | --- |

25.

| 26. | víta zavedenie konkrétnych opatrení zameraných na uľahčenie správneho, jednotného a včasného podávania správ o vývoze zbraní členských štátov; podporuje najmä rozhodnutie Rady zaviesť jasný termín podávania správ pre podania v rámci jednotlivých štátov, jasné normy pre formát správy a ďalšie usmernenia týkajúce sa obsahu správ a postupu podávania správ; nabáda členské štáty, aby svoje údaje predložili čím skôr, najneskôr v máji po roku nahlásenia s cieľom umožniť včasnú verejnú diskusiu; víta kroky, ktoré boli podniknuté s cieľom uplatňovať online prístup, a nabáda na jeho ďalší rozvoj; víta tiež podporu, ktorú Rada vyjadrila jasným usmerneniam o zdieľaní informácií a výmene informácií medzi členskými štátmi o ich politikách v oblasti vývozu zbraní; víta kroky smerujúce k digitálnemu prístupu v rámci online systému pracovnej skupiny pre vývoz konvenčných zbraní (COARM) a podporuje jeho ďalšie rozšírenie; |
| --- | --- |

26.

Rastúca spolupráca medzi členskými štátmi pri výrobe zbraní

| 27. | konštatuje, že odkedy bola v roku 2008 prijatá právne záväzná spoločná pozícia, členské štáty posilnili kontrolu svojho vývozu zbraní; konštatuje tiež, že čoraz viac zbraňových systémov vyrábaných v Európe je zostavovaných zo zložiek pochádzajúcich z viacerých členských štátov EÚ, čo si z technologických, priemyselných a politických dôvodov vyžaduje dvojstrannú alebo mnohostrannú spoluprácu; zdôrazňuje pozitívnu úlohu tohto typu spolupráce pri podpore budovania dôvery medzi členskými štátmi a tretími krajinami; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje, že ambícia zvýšiť konkurencieschopnosť európskeho obranného sektora nesmie narušiť uplatňovanie ôsmich kritérií spoločnej pozície, keďže majú prednosť pred akýmikoľvek hospodárskymi, sociálnymi, obchodnými alebo priemyselnými záujmami členských štátov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | konštatuje, že čoraz viac dochádza k prenosu vedomostí a technológií, čo umožňuje tretím krajinám, aby preberali licencovanú produkciu európskej vojenskej technológie; nazdáva sa, že tento proces by nemal obmedzovať schopnosť EÚ kontrolovať výrobu zbraní a vojenského materiálu, ale že by mal skôr podporiť konvergenciu noriem verejného dohľadu a transparentnosti pri výrobe v oblasti obrany a urýchliť vytvorenie medzinárodne uznávaných a rešpektovaných pravidiel týkajúcich sa výroby a vývozu zbraní; |
| --- | --- |

29.

| 30. | konštatuje, že rastúci počet zložiek v zbraňových systémoch má civilný pôvod alebo charakter položiek s dvojakým použitím; preto sa domnieva, že pre tieto zložky je potrebné vytvoriť jednotný systém kontroly transferu medzi všetkými členskými štátmi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | konštatuje, že členské štáty nenavrhli spoločnú politiku na reguláciu transferu zložiek zbraní do iného členského štátu, ktorá by zaručila, aby bol akýkoľvek vývoz do tretích krajín z členského štátu montáže v súlade s vývoznou politikou členského štátu, ktorý poskytuje zložky; konštatuje, že niektoré členské štáty naďalej považujú transfery zbraní a výrobkov obranného priemyslu v rámci EÚ za podobné vývozným operáciám do tretích krajín; považuje to za obzvlášť náročné v kontexte čoraz väčších rozdielov medzi postupmi udeľovania licencií v celej EÚ; konštatuje, že sa ukázalo, že smernica 2009/43/ES o transferoch v rámci Spoločenstva nie je v súčasnej podobe navrhnutá tak, aby sa dosiahli najvyššie spoločné normy pre kontrolu vývozu zbraní do tretích krajín a zároveň aby sa uľahčili transfery na európskom zbrojnom trhu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poznamenáva, že prvým pokusom o reguláciu vnútroeurópskych transferov bola dohoda o harmonizácii Schmidt-Debré medzi Francúzskom a Nemeckom s pravidlom de minimis; v tejto súvislosti berie na vedomie francúzsko-nemeckú dohodu o kontrolách vývozu v oblasti obrany; |
| --- | --- |

32.

| 33. | konštatuje, že politiky jednotlivých členských štátov v oblasti vývozu zbraní môžu brániť projektom spolupráce; konštatuje, že tieto rozdiely môžu viesť k dvojstranným a osobitným dohodám o zbraňových systémoch, ktoré v niektorých prípadoch umožňujú vývoz do tretích krajín na základe najmenej prísnych noriem, a nie na základe spoločného prístupu na úrovni celej EÚ; pripomína, že cieľom spoločnej pozície Rady o vývoze zbraní bolo a stále je zabrániť takýmto rozdielom a vytvoriť jednotnú spoločnú politiku vývozu zbraní; berie na vedomie súvislosť medzi rozdielmi vo vývozných politikách a problémami spolupráce v rámci EÚ, pretrvávajúcu fragmentáciu vnútorného trhu výrobkov obranného priemyslu a existenciu priemyselných duplikácií; vyzýva preto Komisiu, Radu a členské štáty, aby zabezpečili zodpovedajúcu úroveň financovania, aby sa umožnilo znížiť roztrieštenosť trhu a priemyselnú konsolidáciu a súčasne aby sa zabezpečilo, že EÚ a jej členské štáty budú disponovať vojenskými kapacitami, ktoré potrebujú; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila účinné vykonávanie smerníc 2009/81/ES a 2009/43/ES vrátane presadzovacích opatrení, pokiaľ ide o verejné obstarávanie; |
| --- | --- |

33.

| 34. | konštatuje, že bilaterálna spolupráca medzi členskými štátmi v oblasti priemyselných obranných projektov vedie k dohodám o kontrole vývozu, ktoré môžu byť východiskom pre EÚ ako celok; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje, že dvojstranné a mnohostranné dohody by mali pripraviť pôdu pre lepšiu konvergenciu a harmonizáciu vývozných politík na úrovni EÚ, pretože nedostatočná konvergencia a transparentnosť pri rozhodovaní o vývoze do tretích krajín môže mať negatívny vplyv na schopnosť EÚ vystupovať jednotne a mať vplyv na medzinárodnej scéne, pokiaľ ide o presadzovanie ľudských práv, medzinárodného práva a regionálneho mieru a stability; berie na vedomie obavy, že tento rozdiel má potenciál spôsobovať narušenie trhu a brániť priemyselnému strategickému plánovaniu, úsporám z rozsahu a rovnakým podmienkam; |
| --- | --- |

35.

Rastúci význam úrovne EÚ pri výrobe zbraní

| 36. | zdôrazňuje, že vývoj vhodného vybavenia je dôležitým prostriedkom podpory priemyselných a technologických základní európskeho obranného priemyslu; poznamenáva, že iniciatívy EÚ, ako sú napríklad prípravná akcia týkajúca sa výskumu v oblasti obrany (PADR), Program rozvoja európskeho obranného priemyslu (EDIDP) a Európsky obranný fond (EDF), ako aj stála štruktúrovaná spolupráca (PESCO), koordinované výročné preskúmanie v oblasti obrany (CARD) a Európsky mierový nástroj (EPF), právne predpisy, ako napríklad smernice o transferoch v rámci Spoločenstva a smernice o verejnom obstarávaní v oblasti obrany z roku 2009, a vytvorenie administratívnych kapacít, ako je napríklad Generálne riaditeľstvo Komisie pre obranný priemysel a kozmický priestor (GR DEFIS), prispievajú k posilňovaniu spolupráce na účely výroby zbraní a rozvoja spôsobilostí na európskej úrovni; domnieva sa, že posilnenie európskej obrannej technologickej a priemyselnej základne by mala sprevádzať užšia spolupráca a konvergencia v oblasti kontroly vývozu vojenskej technológie a materiálu s cieľom zlepšiť najmä účinnosť SZBP a SBOP; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva členské štáty, aby prekonali súčasnú nedostatočnú efektívnosť výdavkov na obranu z dôvodu duplicity, fragmentácie a nedostatočnej interoperability a aby sa zamerali na to, aby sa EÚ stala zárukou bezpečnosti aj lepšou kontrolou vývozu zbraní; |
| --- | --- |

37.

| 38. | konštatuje, že viaceré členské štáty vyjadrili svoj zámer spoločne vyvíjať hlavné zbraňové systémy, ako sú bojové tanky, stíhačky a ozbrojené bezpilotné lietadlá; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdôrazňuje skutočnosť, že predbežná medziinštitucionálna dohoda o zriadení EDF umožňuje Komisii posúdiť, či prevod vlastníctva alebo udelenie výhradnej licencie na vojenské technológie spolufinancované z EDF sú v rozpore s bezpečnostnými a obrannými záujmami EÚ a jej členských štátov a s cieľmi fondu, ako sa uvádza v článku 3 navrhovaného nariadenia; konštatuje, že týmito novými právnymi predpismi sa pre Komisiu okrem iného ustanovuje úloha civilného dohľadu, pokiaľ ide o osobitnú kategóriu vývozu vojenskej technológie do tretích krajín, čím sa ešte viac zvýši transparentnosť a minimalizuje riziko zneužitia finančných prostriedkov EÚ, avšak bez toho, aby bola dotknutá právomoc orgánov pre kontrolu vývozu členských štátov udeľovať vývozné licencie; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdôrazňuje, že európski partneri v rámci svojich medzinárodných záväzkov poskytujú informácie o svojich vnútroštátnych systémoch kontroly a o transferoch zbraní; poznamenáva, že v rámci Európskeho mierového nástroja majú členské štáty a Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) možnosť vojensky vybaviť tretie krajiny, čo si bude vyžadovať monitorovanie na úrovni EÚ; zdôrazňuje, že v súvislosti s EPF by nový nástroj na úrovni EÚ potenciálne prinášal spoločné posúdenie rizík pred akýmkoľvek rozhodnutím o transfere zbraní a munície do tretích krajín v rámci piliera EPF zameraného na budovanie vojenských kapacít, posudzoval jednotlivé opatrenia na základe ôsmich kritérií spoločnej pozície a stanovil záruky a možné sankcie s ohľadom na koncového používateľa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva Komisiu, aby Európsky parlament riadne informovala o využívaní finančných prostriedkov EÚ na všetky výskumné a rozvojové projekty súvisiace s výrobou bezpilotných lietadiel; naliehavo vyzýva VP/PK, aby zakázal vývoj, výrobu a používanie plne autonómnych zbraní, ktoré umožňujú vykonávanie útokov bez ľudského zásahu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdôrazňuje, že výskum a vývoj v oblasti zbraní, zbrojného a obranného vybavenia je dôležitý pre zabezpečenie prostriedkov pre členské štáty na svoju vlastnú obranu a pre obranný priemysel s cieľom dosiahnuť technologický pokrok; |
| --- | --- |

42.

Vykonávanie spoločnej pozície vzhľadom na rastúci význam úrovne EÚ pri výrobe zbraní

| 43. | všíma si nedostatočnú konvergenciu vnútroštátnych politík vývozu zbraní a rozhodovacieho procesu v kontexte rastúceho významu úrovne EÚ pri výrobe zbraní a stanovených ambícií a plánov jej ďalšieho posilnenia; konštatuje, že existuje riziko, že z dôvodu nedostatočnej konvergencie vnútroštátnych vývozov zbraní dôjde k ďalšiemu narúšaniu trhu a vzniknú súvisiace prekážky pre strategické plánovanie príslušných spoločností a ozbrojených síl a že tento jav si bude vyžadovať postupnú konvergenciu vnútroštátnych politík vývozu zbraní a rozhodovania v tejto oblasti; pripomína význam zapojenia členských štátov do takéhoto procesu; vyjadruje poľutovanie nad súčasnými rozdielmi medzi vnútroštátnymi politikami vývozu zbraní a procesmi rozhodovania členských štátov; vyzýva Radu, aby pokračovala v úsilí zameranom na podporu konvergencie politík a rozhodovania v oblasti vývozu zbraní; |
| --- | --- |

43.

| 44. | navrhuje, aby sa v údajoch, ktoré sa predkladajú pracovnej skupine COARM, osobitne uvádzal vývoz výrobkov financovaných v rámci Programu rozvoja európskeho obranného priemyslu (EDIDP) a/alebo Európskeho obranného fondu, aby sa zabezpečilo dôkladné monitorovanie tých výrobkov, ktoré boli financované z európskeho rozpočtu a prísne uplatňovanie kritérií spoločnej pozície na výrobky financované v rámci EDIDP a Európskeho obranného fondu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | víta posilnenie spolupráce EÚ v oblasti obrany v rámci SBOP; domnieva sa, že rastúci význam úrovne EÚ pri výrobe zbraní musí ísť ruka v ruke so zvyšovaním transparentnosti; domnieva sa, že v tejto oblasti je ešte priestor na zlepšenie, najmä pokiaľ ide o kvalitu a jednotnosť údajov, ktoré predkladajú členské štáty; zastáva názor, že vymedzenie pojmu „európska politika v oblasti spôsobilostí a vyzbrojovania“ podľa článku 42 ods. 3 Zmluvy o EÚ musí byť v súlade so spoločnou pozíciou 2008/944/CFSP; nazdáva sa, že väčšia konvergencia spoločných pravidiel a noriem v oblasti transparentnosti vývozu zbraní a technológií podporuje budovanie dôvery medzi členskými štátmi a partnermi z tretích krajín; víta úsilie pracovnej skupiny COARM, najmä pokiaľ ide o príručku vykonávania spoločnej pozície vypracovanej s cieľom pomôcť členským štátom plniť spoločnú pozíciu z hľadiska spolupráce, koordinácie a konvergencie; konštatuje, že systém výmeny informácií pracovnej skupiny COARM a príručka vykonávania spoločnej pozície sú pre kontrolné orgány užitočnými každodennými nástrojmi; zdôrazňuje úsilie členských štátov o podporu činnosti pracovnej skupiny COARM v presadzovaní výmeny najlepších postupov; odporúča skupine COARM, aby:






  a) | do prepracovaného vzoru podávania správ doplnila tieto dodatočné kategórie v súlade s medzinárodne uznávanými normami s cieľom vykonať závery Rady z septembra 2019: presný druh zbrane a vyvezené množstvo, označenie streliva, veľkosť šarže a konkrétny koncový používateľ, zrušené licencie a hodnota a trvanie zmlúv týkajúcich sa služieb po dodaní, ako je odborná príprava a údržba; zosúladila definíciu EÚ týkajúcu sa ručných zbraní so širšou definíciou OSN; |
| --- | --- | --- |

45.

a)

do prepracovaného vzoru podávania správ doplnila tieto dodatočné kategórie v súlade s medzinárodne uznávanými normami s cieľom vykonať závery Rady z septembra 2019: presný druh zbrane a vyvezené množstvo, označenie streliva, veľkosť šarže a konkrétny koncový používateľ, zrušené licencie a hodnota a trvanie zmlúv týkajúcich sa služieb po dodaní, ako je odborná príprava a údržba; zosúladila definíciu EÚ týkajúcu sa ručných zbraní so širšou definíciou OSN;

| b) | vypracovala medzinárodne uznávané vymedzenia EÚ, ako je licencovaná hodnota a skutočný vývoz, s cieľom uľahčiť porovnateľnosť údajov medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

b)

vypracovala medzinárodne uznávané vymedzenia EÚ, ako je licencovaná hodnota a skutočný vývoz, s cieľom uľahčiť porovnateľnosť údajov medzi členskými štátmi;

| 46. | víta rozhodnutie zmeniť výročnú správu na interaktívnu, spoľahlivú online databázu s možnosťou vyhľadávania a očakáva, že začne fungovať ešte pred zverejnením údajov o vývoze za rok 2019; vyzýva ESVČ, aby informovala Európsky parlament o presnom dátume, ku ktorému bude táto databáza sprístupnená online; naliehavo vyzýva pracovnú skupinu COARM, aby uplatnila riešenie, ktoré bude ľahko použiteľné a ľahko dostupné pre európskych občanov a občiansku spoločnosť a umožní exportovanie údajov v bezpečnom a štruktúrovanom formáte; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzýva pracovnú skupinu COARM, aby pokračovala v úsilí o zriadenie strediska pre výmenu informácií, kde si členské štáty budú vymieňať a oznamovať informácie o svojich vývozných politikách do tretích krajín a svojich rozhodnutiach o zamietnutí udelenia licencií na vývoz do tretích krajín; okrem toho vyzýva pracovnú skupinu COARM, ako je uvedené v článku 7 spoločnej pozície, aby sa usilovala o lepšiu výmenu „príslušných informácií vrátane informácií o oznámeniach o zamietnutí a o politikách vývozu zbraní“ a iných „opatrení na ďalšie zvýšenie konvergencie“; navrhuje preto, aby sa uskutočnila výmena vnútroštátnych posúdení a úsilie sa zameralo na spoločné únijné posúdenie situácie v jednotlivých krajinách alebo potenciálnych príjemcov vývozu vzhľadom na zásady a kritériá spoločnej pozície v rámci SZBP a po porade s vonkajšími zainteresovanými stranami vrátane Európskeho parlamentu; žiada o pravidelnú aktualizáciu zoznamu tretích krajín, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v spoločnej pozícii; |
| --- | --- |

47.

| 48. | domnieva sa, že inštitúcie EÚ by mali navrhnúť partnerské preskúmania s cieľom nabádať vnútroštátne orgány, aby si vymieňali najlepšie postupy v oblasti zhromažďovania a spracovania údajov, podporovali lepšie chápanie rôznych vnútroštátnych prístupov, zisťovali rozdiely, pokiaľ ide o výklad ôsmich kritérií, a diskutovali o spôsoboch a prostriedkoch zlepšenia harmonizácie, súladu a konvergencie medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | je pevne presvedčený, že konzistentnejšie vykonávanie spoločnej pozície EÚ je nevyhnutné pre dôveryhodnosť EÚ ako globálneho aktéra, ktorý si zakladá hodnotách a že vyššia úroveň konvergencie, pokiaľ ide o úplné uplatňovanie kritérií, účinnejšie zabezpečí dodržiavanie ľudských práv a medzinárodného práva všetkými stranami zapojenými do obchodu so zbraňami, prispeje k podpore mieru a stability a posilní strategické bezpečnostné záujmy a strategickú autonómnosť EÚ; domnieva sa, že sa tým posilní vykonávanie SZBP; |
| --- | --- |

49.

| 50. | nazdáva sa, že licencie na výrobu v tretích krajinách by sa nemali udeľovať v prípade, ak by to umožnilo obchádzanie ôsmich kritérií spoločnej pozície alebo iných smerníc EÚ o vývoze zbraní; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdôrazňuje, že účinné kontroly konečného použitia vedú k zodpovednejšej vývoznej politike, a najmä by mohli znížiť riziko zneužitia; v tejto súvislosti víta projekt iTrace financovaný z prostriedkov EÚ, podporuje jeho pokračovanie a odporúča použitie podobného nástroja na sledovanie legálneho vývozu zbraní z členských štátov EÚ do tretích krajín; vyzýva Radu, členské štáty a ESVČ, aby vytvorili komplexný program odbornej prípravy a budovania kapacít pre úradníkov na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ v oblasti kontroly vývozu zbraní so silným dôrazom na spoločné chápanie ôsmich kritérií, spoločné posudzovanie rizika, zavedenie záruk a overovanie pred udelením licencie a po ňom; nabáda vlády členských štátov, aby podnikli kroky na zabezpečenie lepšieho dodržiavania ich nariadení o konečnom použití vrátane uplatňovania kontrol po dodaní; zdôrazňuje potrebu poskytnúť dostatočný objem finančných prostriedkov EÚ na zabezpečenie toho, že je k dispozícii potrebný personál na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ a v delegáciách a na veľvyslanectvách v dovážajúcich krajinách na účely vykonávania skutočných posúdení rizika, kontrol konečného použitia a overovania po dodaní; vyzýva ESVČ a pracovnú skupinu COARM, aby v rámci výročnej správy prostredníctvom iTrace informovali o akomkoľvek zistenom zneužívaní tovaru s pôvodom v EÚ; |
| --- | --- |

51.

| 52. | domnieva sa, že rastúci význam úrovne EÚ pri výrobe zbraní, nedávne závery Rady o konvergencii vývozu zbraní a vytvorenie EPF by mal doplniť mechanizmus na monitorovanie a kontrolu na úrovni EÚ založený na úplnom dodržiavaní ôsmich kritérií; pripomína definíciu pojmu „európska politika v oblasti spôsobilostí a vyzbrojovania“ podľa článku 42 ods. 3 Zmluvy o EÚ; je presvedčený, že „združovanie a spoločné využívanie“ a užšia spolupráca v politike zbrojenia a verejného obstarávania sú možné len vtedy, ak sú zavedené dôsledné kontroly vývozu, opatrenia na vzájomné informovanie a pravidelná parlamentná kontrola a ak sú vynútiteľné silné sankčné mechanizmy v prípade nedodržiavania spoločných pravidiel, pokiaľ ide o projekty financované z prostriedkov EÚ; ďalej žiada, aby mohol Európsky parlament spolu s národnými parlamentmi zaručiť parlamentnú kontrolu spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky EÚ a jej rozpočtu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyzýva pracovnú skupinu COARM, aby preskúmala otázku transparentnosti pri vývoze zbraní spolu s otázkou transparentnosti pri udeľovaní licencií na vývoz položiek s dvojakým použitím a aby zvážila uplatňovanie spoločných prístupov k transparentnosti v rámci oboch nástrojov; domnieva sa, že rastúca kontrola obchodu s položkami s dvojakým použitím zo strany Komisie v súvislosti s uplatňovaním revidovaného nariadenia EÚ o položkách s dvojakým použitím by mala byť vyvážená posilnenou účasťou a úlohou dohľadu Európskeho parlamentu s cieľom zabezpečiť zodpovednosť; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zdôrazňuje škodlivý účinok, ktorý môže mať nekontrolovaný vývoz technológií kybernetického dohľadu spoločnosťami EÚ na bezpečnosť digitálnej infraštruktúry a na ľudské práva; vyjadruje znepokojenie nad čoraz častejším využívaním určitých technológií dvojakého použitia na kybernetický dohľad proti politikom, aktivistom a novinárom; dôrazne odsudzuje nárast počtu obhajcov ľudských práv, ktorí čelia digitálnym hrozbám vrátane vyzradených údajov prostredníctvom konfiškácie zariadenia, diaľkového dohľadu a únikov údajov; v tejto súvislosti zdôrazňuje dôležitosť rýchlej, účinnej a komplexnej aktualizácie nariadenia EÚ o položkách s dvojakým použitím; opätovne poukazuje na pozíciu Európskeho parlamentu k prepracovaniu nariadenia o položkách s dvojakým použitím, ktorého cieľom je zabrániť vývozu, predaju, aktualizácii a údržbe vybavenia v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktoré sa môže použiť na vnútornú represiu, vrátane internetového sledovania; v tejto súvislosti víta pokračujúce úsilie inštitúcií EÚ v kontexte prebiehajúcich medziinštitucionálnych rokovaní zameraných na aktualizáciu nariadenia EÚ o kontrole vývozu položiek s dvojakým použitím; |
| --- | --- |

54.

| 55. | považuje pravidelné konzultácie s Európskym parlamentom, národnými parlamentmi, orgánmi kontroly vývozu zbraní, priemyselnými združeniami a občianskou spoločnosťou za napomáhajúce zmysluplnú transparentnosť; vyzýva národné parlamenty, aby si vymieňali najlepšie postupy podávania správ a dohľadu s cieľom posilniť kontrolnú úlohu všetkých národných parlamentov v rozhodnutiach o vývoze zbraní; vyzýva pracovnú skupinu COARM, aby pokračovala v dialógu s občianskou spoločnosťou a príslušnými priemyselnými odvetviami, ako aj v konzultáciách, ktoré vedie s Európskym parlamentom a orgánmi kontroly vývozu zbraní; nabáda občiansku spoločnosť a akademickú obec, aby sa viac angažovali a posilnili dialóg s pracovnou skupinou COARM a aby uskutočňovali nezávislú kontrolu vývozov obrannej technológie a zariadenia; vyzýva členské štáty a ESVČ, aby podporovali takéto činnosti, a to aj prostredníctvom väčšieho objemu finančných zdrojov; |
| --- | --- |

55.

| 56. | v duchu záverov Rady zo 16. septembra 2019 zdôrazňuje potrebu zmysluplného parlamentného dohľadu a potrebu každoročne odpovedať na výročnú správu COARM správou Európskeho parlamentu, aby sa zabezpečila minimálna parlamentná kontrola; |
| --- | --- |

56.

| 57. | nabáda členské štáty, aby pomáhali tretím krajinám vo vytváraní, zlepšovaní a uplatňovaní kontrolných systémov zbraní v súlade so spoločnou pozíciou; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov, generálnemu tajomníkovi NATO a generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 239, 17.9.2019, s. 16.

(2)  Ú. v. EÚ C 453, 14.12.2018, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ C 437, 30.12.2019, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ L 17, 23.1.2018, s. 40.

(5)  Ú. v. EÚ L 139, 30.5.2017, s. 38.

(6)  Ú. v. EÚ L 330, 20.12.2019, s. 53.

(7)  Ú. v. EÚ C 85, 13.3.2020, s. 1.

(8)  Zmluva o obchodovaní so zbraňami, OSN, 13-27217.

(9)  Ú. v. EÚ L 146, 10.6.2009, s. 1.

(10)  Ú. v. EÚ L 216, 20.8.2009, s. 76.

(11)  Ú. v. EÚ L 134, 29.5.2009, s. 1.

(12)  Ú. v. EÚ L 307, 15.11.2016, s. 1.

(13)  Ú. v. EÚ L 200, 7.8.2018, s. 30.

(14)  Ú. v. EÚ L 101, 1.4.2020, s. 4.

(15)  Ú. v. EÚ L 30, 31.1.2019, s. 1.

(16)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg16

(17)  A/HRC/35/8.

(18)  Prijaté texty, P8_TA(2018)0451.

(19)  Ú. v. EÚ C 337, 20.9.2018, s. 63.

(20)  Ú. v. EÚ C 399, 24.11.2017, s. 178.

(21)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0330.

(22)  Ú. v. EÚ C 35, 31.1.2018, s. 142.

(23)  Ú. v. EÚ C 331, 18.9.2018, s. 146.

(24)  Ú. v. EÚ C 356, 4.10.2018, s. 104.

(25)  Ú. v. EÚ C 285, 29.8.2017, s. 110.

(26)  Štokholmský medzinárodný ústav pre výskum mieru (SIPRI), informačný list z marca 2020 s názvom Trendy v medzinárodných transferoch zbraní, 2019.

(27)  https://www.sanctionsmap.eu/#/main?checked=

(28)  Záver 11 záverov Rady o preskúmaní spoločnej pozície Rady 2008/944/CFSP z 8. decembra 2008 o kontrole vývozu zbraní v znení, ktoré prijala Rada (všeobecné záležitosti), Rada Európskej únie, 12195/19, COARM 154, Brusel, 16. septembra 2019.

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/59 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/59

---

P9_TA(2020)0226

Strategický prístup k liekom v životnom prostredí

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o strategickom prístupe k liekom v životnom prostredí (2019/2816(RSP))

(2021/C 385/07)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej články 11, 168 a článok 191 ods. 2, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej články 11, 168 a článok 191 ods. 2,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/6 z 11. decembra 2018 o veterinárnych liekoch (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/6 z 11. decembra 2018 o veterinárnych liekoch (1),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/4 z 11. decembra 2018 o výrobe, uvádzaní na trh a používaní medikovaných krmív (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/4 z 11. decembra 2018 o výrobe, uvádzaní na trh a používaní medikovaných krmív (2),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní (3),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2013/39/EÚ z 12. augusta 2013, pokiaľ ide o prioritné látky v oblasti vodnej politiky (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2013/39/EÚ z 12. augusta 2013, pokiaľ ide o prioritné látky v oblasti vodnej politiky (4),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/83/ES zo 6. novembra 2001 o zákonníku Spoločenstva o humánnych liekoch (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/83/ES zo 6. novembra 2001 o zákonníku Spoločenstva o humánnych liekoch (5),

| — | so zreteľom na smernicu 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (6),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii) (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii) (7),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry, o zmene a doplnení smernice 1999/45/ES a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 793/93 a nariadenia Komisie (ES) č. 1488/94, smernice Rady 76/769/EHS a smerníc Komisie 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (ďalej len „nariadenie REACH“) (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry, o zmene a doplnení smernice 1999/45/ES a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 793/93 a nariadenia Komisie (ES) č. 1488/94, smernice Rady 76/769/EHS a smerníc Komisie 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (ďalej len „nariadenie REACH“) (8),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1386/2013/EÚ z 20. novembra 2013 o všeobecnom environmentálnom akčnom programe Únie do roku 2020 „Dobrý život v rámci možností našej planéty“ (7. EAP) (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1386/2013/EÚ z 20. novembra 2013 o všeobecnom environmentálnom akčnom programe Únie do roku 2020 „Dobrý život v rámci možností našej planéty“ (7. EAP) (9),

| — | so zreteľom na návrh Komisie na smernicu Európskeho parlamentu a Rady o kvalite vody určenej na ľudskú spotrebu (prepracované znenie) (COM(2017)0753), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie na smernicu Európskeho parlamentu a Rady o kvalite vody určenej na ľudskú spotrebu (prepracované znenie) (COM(2017)0753),

| — | so zreteľom na návrh Komisie na nariadenie o minimálnych požiadavkách na opätovné využívanie vody (COM(2018)0337), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie na nariadenie o minimálnych požiadavkách na opätovné využívanie vody (COM(2018)0337),

| — | so zreteľom na závery Rady z 25. júna 2019 o ďalších krokoch k tomu, aby sa EÚ stala regiónom s najlepšími postupmi v boji proti antimikrobiálnej rezistencii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 25. júna 2019 o ďalších krokoch k tomu, aby sa EÚ stala regiónom s najlepšími postupmi v boji proti antimikrobiálnej rezistencii,

| — | so zreteľom na závery Rady z 26. júna 2019 s názvom Na ceste k stratégii Únie pre politiku v oblasti chemických látok vyrábaných a používaných udržateľným spôsobom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 26. júna 2019 s názvom Na ceste k stratégii Únie pre politiku v oblasti chemických látok vyrábaných a používaných udržateľným spôsobom,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. marca 2019 s názvom Strategický prístup Európskej únie k liekom v životnom prostredí (COM(2019)0128), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. marca 2019 s názvom Strategický prístup Európskej únie k liekom v životnom prostredí (COM(2019)0128),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 7. novembra 2018 s názvom Tvorba komplexného rámca Európskej únie v oblasti endokrinných disruptorov (COM(2018)0734), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 7. novembra 2018 s názvom Tvorba komplexného rámca Európskej únie v oblasti endokrinných disruptorov (COM(2018)0734),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. júna 2017 s názvom Európsky akčný plán „jedno zdravie“ proti antimikrobiálnej rezistencii (COM(2017)0339), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. júna 2017 s názvom Európsky akčný plán „jedno zdravie“ proti antimikrobiálnej rezistencii (COM(2017)0339),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 15. novembra 2011 s názvom Akčný plán proti rastúcim hrozbám antimikrobiálnej rezistencie (COM(2011)0748), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 15. novembra 2011 s názvom Akčný plán proti rastúcim hrozbám antimikrobiálnej rezistencie (COM(2011)0748),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. decembra 2008 s názvom Bezpečné, inovatívne a dostupné lieky: obnovená vízia pre farmaceutický sektor (COM(2008)0666), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. decembra 2008 s názvom Bezpečné, inovatívne a dostupné lieky: obnovená vízia pre farmaceutický sektor (COM(2008)0666),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 s názvom Európska zelená dohoda (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 s názvom Európska zelená dohoda (COM(2019)0640),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2018 o Európskom akčnom pláne jedného zdravia proti antimikrobiálnej rezistencii (AMR) (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2018 o Európskom akčnom pláne jedného zdravia proti antimikrobiálnej rezistencii (AMR) (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore (11),

| — | so zreteľom na programy niekoľkých členských štátov na zníženie farmaceutických rezíduí vo vode, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na programy niekoľkých členských štátov na zníženie farmaceutických rezíduí vo vode,

| — | so zreteľom na spoločné vedecké stanovisko Európskej agentúry pre lieky (EMA) a Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) z 1. decembra 2016 o opatreniach na zníženie potreby používať antimikrobiálne látky pri chove hospodárskych zvierat v Európskej únii a z nich vyplývajúcom vplyve na bezpečnosť potravín (stanovisko RONAFA), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vedecké stanovisko Európskej agentúry pre lieky (EMA) a Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) z 1. decembra 2016 o opatreniach na zníženie potreby používať antimikrobiálne látky pri chove hospodárskych zvierat v Európskej únii a z nich vyplývajúcom vplyve na bezpečnosť potravín (stanovisko RONAFA),

| — | so zreteľom na nasledujúce výročné správy o Európskom dohľade nad spotrebou antimikrobiálnych látok vo veterinárnom lekárstve (ESVAC) (od roku 2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nasledujúce výročné správy o Európskom dohľade nad spotrebou antimikrobiálnych látok vo veterinárnom lekárstve (ESVAC) (od roku 2011),

| — | so zreteľom na publikáciu Komisie s názvom Science for Environment Policy – Future brief of May (číslo 11) s názvom Udržateľná akvakultúra, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na publikáciu Komisie s názvom Science for Environment Policy – Future brief of May (číslo 11) s názvom Udržateľná akvakultúra,

| — | so zreteľom na diskusný dokument Komisie z 30. januára 2019 s názvom Smerom k udržateľnej Európe (COM(2019)0022), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na diskusný dokument Komisie z 30. januára 2019 s názvom Smerom k udržateľnej Európe (COM(2019)0022),

| — | so zreteľom na štúdiu Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) z 13. novembra 2019 s názvom Farmaceutické rezíduá v sladkých vodách – riziká a politické opatrenia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) z 13. novembra 2019 s názvom Farmaceutické rezíduá v sladkých vodách – riziká a politické opatrenia,

| — | so zreteľom na politickú deklaráciu prijatú na zasadnutí Valného zhromaždenia OSN na vysokej úrovni z 22. septembra 2016 o antimikrobiálnej rezistencii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politickú deklaráciu prijatú na zasadnutí Valného zhromaždenia OSN na vysokej úrovni z 22. septembra 2016 o antimikrobiálnej rezistencii,

| — | so zreteľom na projekt Organizácie Spojených národov pre spoluprácu v oblasti pitnej vody, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na projekt Organizácie Spojených národov pre spoluprácu v oblasti pitnej vody,

| — | so zreteľom na správu Svetovej banky z marca 2017 s názvom Rezistentné infekcie: hrozba pre našu hospodársku budúcnosť, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Svetovej banky z marca 2017 s názvom Rezistentné infekcie: hrozba pre našu hospodársku budúcnosť,

| — | so zreteľom na správu Komisie z júla 2018 o možnostiach strategického prístupu k liekom v životnom prostredí, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie z júla 2018 o možnostiach strategického prístupu k liekom v životnom prostredí,

| — | so zreteľom na správu Výkonnej agentúry pre zdravie a spotrebiteľov z 12. decembra 2013 o environmentálnych rizikách liekov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výkonnej agentúry pre zdravie a spotrebiteľov z 12. decembra 2013 o environmentálnych rizikách liekov,

| — | so zreteľom na otázky pre Radu a Komisiu o strategickom prístupe k liekom v životnom prostredí (O-000040/2020 – B9-0015/2020 a O-000040/2020 – B9-0016/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na otázky pre Radu a Komisiu o strategickom prístupe k liekom v životnom prostredí (O-000040/2020 – B9-0015/2020 a O-000040/2020 – B9-0016/2020),

| — | so zreteľom na článok 136 ods. 5 a článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 136 ods. 5 a článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín,

| A. | keďže lieky zohrávajú zásadnú úlohu pri zabezpečovaní vysokej úrovne zdravia ľudí a zvierat; keďže v súčasnosti je na európskom trhu viac ako 3 000 účinných farmaceutických látok; |
| --- | --- |

A.

keďže lieky zohrávajú zásadnú úlohu pri zabezpečovaní vysokej úrovne zdravia ľudí a zvierat; keďže v súčasnosti je na európskom trhu viac ako 3 000 účinných farmaceutických látok;

| B. | keďže široké použitie liekov v humánnej a veterinárnej medicíne vrátane antimikrobiálnych látok zvýšilo v posledných 20 rokoch ich koncentrácie v mnohých environmentálnych rezervoároch, ako sú pôda, sedimenty a vodné útvary; keďže environmentálne koncentrácie sa pravdepodobne ďalej zvýšia, pretože sa zvyšuje počet a vek obyvateľov; keďže zmena klímy bude mať vplyv na kvantitu aj kvalitu vodných zdrojov, keďže v časoch sucha budú koncentrácie vyššie, čo má aj dominový efekt na úpravu vody; keďže na meranie tohto problému na celom svete je potrebné rozsiahle zhromažďovanie údajov; keďže najväčším zdrojom liekov, ktoré sa dostávajú do životného prostredia, je ich používanie a likvidácia; |
| --- | --- |

B.

keďže široké použitie liekov v humánnej a veterinárnej medicíne vrátane antimikrobiálnych látok zvýšilo v posledných 20 rokoch ich koncentrácie v mnohých environmentálnych rezervoároch, ako sú pôda, sedimenty a vodné útvary; keďže environmentálne koncentrácie sa pravdepodobne ďalej zvýšia, pretože sa zvyšuje počet a vek obyvateľov; keďže zmena klímy bude mať vplyv na kvantitu aj kvalitu vodných zdrojov, keďže v časoch sucha budú koncentrácie vyššie, čo má aj dominový efekt na úpravu vody; keďže na meranie tohto problému na celom svete je potrebné rozsiahle zhromažďovanie údajov; keďže najväčším zdrojom liekov, ktoré sa dostávajú do životného prostredia, je ich používanie a likvidácia;

| C. | keďže lieky sa dostávajú do životného prostredia vypúšťaním odpadových vôd z čistiarní komunálnych odpadových vôd, rozmetávaním hnoja a akvakultúrou, vypúšťaním odpadových vôd z výrobných zariadení, rozmetávaním čistiarenského kalu, od pasúcich sa hospodárskych zvierat, veterinárnou starostlivosťou o spoločenské zvieratá a nesprávnym odstraňovaním odpadu z nepoužitých liekov a kontaminovaným odpadom; |
| --- | --- |

C.

keďže lieky sa dostávajú do životného prostredia vypúšťaním odpadových vôd z čistiarní komunálnych odpadových vôd, rozmetávaním hnoja a akvakultúrou, vypúšťaním odpadových vôd z výrobných zariadení, rozmetávaním čistiarenského kalu, od pasúcich sa hospodárskych zvierat, veterinárnou starostlivosťou o spoločenské zvieratá a nesprávnym odstraňovaním odpadu z nepoužitých liekov a kontaminovaným odpadom;

| D. | keďže neprimerané používanie antibiotík, najmä v chove hospodárskych zvierat, a zlé postupy v humánnej aj veterinárnej medicíne vo všeobecnosti postupne spôsobili, že antimikrobiálna rezistencia predstavuje obrovskú hrozbu pre zdravie ľudí a zvierat; |
| --- | --- |

D.

keďže neprimerané používanie antibiotík, najmä v chove hospodárskych zvierat, a zlé postupy v humánnej aj veterinárnej medicíne vo všeobecnosti postupne spôsobili, že antimikrobiálna rezistencia predstavuje obrovskú hrozbu pre zdravie ľudí a zvierat;

| E. | keďže OECD vo svojej poslednej správe o farmaceutických rezíduách v sladkých vodách zistila, že „súčasné politické prístupy k riadeniu farmaceutických rezíduí nie sú primerané na ochranu kvality vody a ekosystémov sladkej vody, od ktorých závisí zdravý život“; |
| --- | --- |

E.

keďže OECD vo svojej poslednej správe o farmaceutických rezíduách v sladkých vodách zistila, že „súčasné politické prístupy k riadeniu farmaceutických rezíduí nie sú primerané na ochranu kvality vody a ekosystémov sladkej vody, od ktorých závisí zdravý život“;

| F. | keďže chemická a/alebo metabolická stabilita niektorých liekov spôsobuje, že až 90 % ich účinnej látky sa po použití vylúči do životného prostredia v pôvodnej forme; |
| --- | --- |

F.

keďže chemická a/alebo metabolická stabilita niektorých liekov spôsobuje, že až 90 % ich účinnej látky sa po použití vylúči do životného prostredia v pôvodnej forme;

| G. | keďže lieky povolené na humánne použitie a uvedené na trh pred rokom 2006 neboli predmetom posudzovania environmentálnych rizík ako súčasť procesu povoľovania, a preto by takéto posúdenie mohlo stále chýbať; |
| --- | --- |

G.

keďže lieky povolené na humánne použitie a uvedené na trh pred rokom 2006 neboli predmetom posudzovania environmentálnych rizík ako súčasť procesu povoľovania, a preto by takéto posúdenie mohlo stále chýbať;

| H. | keďže pri posudzovaní prínosu a rizika veterinárnych liekov, ale nie humánnych liekov, sa zohľadňuje posudzovanie rizika pre životné prostredie; |
| --- | --- |

H.

keďže pri posudzovaní prínosu a rizika veterinárnych liekov, ale nie humánnych liekov, sa zohľadňuje posudzovanie rizika pre životné prostredie;

| I. | keďže samotná Komisia vo svojom oznámení z 11. marca 2019 uznáva medzery v znalostiach koncentrácií niektorých liekov v životnom prostredí a z nich vyplývajúcich úrovní rizika; |
| --- | --- |

I.

keďže samotná Komisia vo svojom oznámení z 11. marca 2019 uznáva medzery v znalostiach koncentrácií niektorých liekov v životnom prostredí a z nich vyplývajúcich úrovní rizika;

| J. | keďže existujú dostatočné dôkazy o tom, že treba prijať opatrenia na zníženie environmentálneho vplyvu výskytu liekov, čo môže ohroziť životné prostredie, najmä na ochranu vôd určených na odber pitnej vody; |
| --- | --- |

J.

keďže existujú dostatočné dôkazy o tom, že treba prijať opatrenia na zníženie environmentálneho vplyvu výskytu liekov, čo môže ohroziť životné prostredie, najmä na ochranu vôd určených na odber pitnej vody;

| K. | keďže veľký počet medzinárodných organizácií, tretích krajín, európskych inštitúcií, priemyselných združení a mimovládnych organizácií uznal environmentálny vplyv liekov; keďže niektoré členské štáty EÚ, ako napríklad Holandsko, Nemecko a Švédsko, už prijali opatrenia na riešenie rastúcej prítomnosti liekov v životnom prostredí; |
| --- | --- |

K.

keďže veľký počet medzinárodných organizácií, tretích krajín, európskych inštitúcií, priemyselných združení a mimovládnych organizácií uznal environmentálny vplyv liekov; keďže niektoré členské štáty EÚ, ako napríklad Holandsko, Nemecko a Švédsko, už prijali opatrenia na riešenie rastúcej prítomnosti liekov v životnom prostredí;

| L. | keďže Komisia sa v roku 2008 zaviazala, že navrhne opatrenia na zníženie potenciálne škodlivého vplyvu liekov na životné prostredie (12); |
| --- | --- |

L.

keďže Komisia sa v roku 2008 zaviazala, že navrhne opatrenia na zníženie potenciálne škodlivého vplyvu liekov na životné prostredie (12);

| M. | keďže podľa článku 8c smernice 2013/39/EÚ bola Komisia povinná vypracovať strategický prístup k znečisťovaniu vôd farmaceutickými látkami do 13. septembra 2015 a navrhnúť opatrenia do 14. septembra 2017; |
| --- | --- |

M.

keďže podľa článku 8c smernice 2013/39/EÚ bola Komisia povinná vypracovať strategický prístup k znečisťovaniu vôd farmaceutickými látkami do 13. septembra 2015 a navrhnúť opatrenia do 14. septembra 2017;

| N. | keďže Rada vo svojich záveroch z júna 2019 vyzvala Komisiu, aby „posúdila a vymedzila najúčinnejšie opatrenia vrátane legislatívnych opatrení na zmiernenie účinkov liekov v životnom prostredí a na boj proti vzniku antimikrobiálnej rezistencie a na posilnenie prepojenia so sektorom zdravotníctva v tomto ohľade“; keďže Rada uznala, že je potrebný ďalší výskum s cieľom lepšie pochopiť rozsah vznikajúceho vplyvu liekov a ich rezíduí na ľudské zdravie a životné prostredie; |
| --- | --- |

N.

keďže Rada vo svojich záveroch z júna 2019 vyzvala Komisiu, aby „posúdila a vymedzila najúčinnejšie opatrenia vrátane legislatívnych opatrení na zmiernenie účinkov liekov v životnom prostredí a na boj proti vzniku antimikrobiálnej rezistencie a na posilnenie prepojenia so sektorom zdravotníctva v tomto ohľade“; keďže Rada uznala, že je potrebný ďalší výskum s cieľom lepšie pochopiť rozsah vznikajúceho vplyvu liekov a ich rezíduí na ľudské zdravie a životné prostredie;

| O. | keďže AMR Industry Alliance vypracovala zásady podporované odvetvím pre spoločný rámec pre výrobu antibiotík a určila ciele v oblasti koncentrácií vypúšťaných antibiotík s cieľom chrániť ekologické zdroje a znížiť potenciálne riziko rozvoja antimikrobiálnej rezistencie v životnom prostredí; |
| --- | --- |

O.

keďže AMR Industry Alliance vypracovala zásady podporované odvetvím pre spoločný rámec pre výrobu antibiotík a určila ciele v oblasti koncentrácií vypúšťaných antibiotík s cieľom chrániť ekologické zdroje a znížiť potenciálne riziko rozvoja antimikrobiálnej rezistencie v životnom prostredí;

| P. | keďže všetky zúčastnené strany, odborníci v oblasti zdravia ľudí a zvierat, pacienti, priemyselné subjekty, prevádzkovatelia nakladania s odpadom a úpravy odpadovej vody atď. zohrávajú úlohu pri znižovaní vplyvu farmaceutických výrobkov na životné prostredie; |
| --- | --- |

P.

keďže všetky zúčastnené strany, odborníci v oblasti zdravia ľudí a zvierat, pacienti, priemyselné subjekty, prevádzkovatelia nakladania s odpadom a úpravy odpadovej vody atď. zohrávajú úlohu pri znižovaní vplyvu farmaceutických výrobkov na životné prostredie;

| Q. | keďže OECD presadzuje štyri proaktívne stratégie so zameraním na preventívne možnosti v skorej fáze životného cyklu farmaceutického výrobku s cieľom nákladovo účinne spravovať lieky v životnom prostredí a priniesť najdlhodobejšie a najrozsiahlejšie environmentálne prínosy; |
| --- | --- |

Q.

keďže OECD presadzuje štyri proaktívne stratégie so zameraním na preventívne možnosti v skorej fáze životného cyklu farmaceutického výrobku s cieľom nákladovo účinne spravovať lieky v životnom prostredí a priniesť najdlhodobejšie a najrozsiahlejšie environmentálne prínosy;

| R. | keďže niekoľko zainteresovaných strán spustilo v rámci iniciatívy MedsDisposal kampaň na zvýšenie informovanosti o primeranom spôsobe likvidácie nepoužitých alebo exspirovaných liekov v Európe; |
| --- | --- |

R.

keďže niekoľko zainteresovaných strán spustilo v rámci iniciatívy MedsDisposal kampaň na zvýšenie informovanosti o primeranom spôsobe likvidácie nepoužitých alebo exspirovaných liekov v Európe;

| S. | keďže vo všetkých opatreniach týkajúcich sa environmentálneho vplyvu liekov sa za prevažujúcu zásadu musí považovať právo pacientov na rýchly prístup k liekom, ktoré sú považované za bezpečné a účinné so zreteľom na súčasné kritériá posúdenia prínosu a rizika; |
| --- | --- |

S.

keďže vo všetkých opatreniach týkajúcich sa environmentálneho vplyvu liekov sa za prevažujúcu zásadu musí považovať právo pacientov na rýchly prístup k liekom, ktoré sú považované za bezpečné a účinné so zreteľom na súčasné kritériá posúdenia prínosu a rizika;

Všeobecné úvahy

| 1. | víta skutočnosť, že Komisia konečne prijala oznámenie z 11. marca 2019; vyjadruje poľutovanie nad vážnym oneskorením predstavenia strategického prístupu a navrhovaných opatrení; |
| --- | --- |

1.

| 2. | súhlasí so štyrmi hlavnými cieľmi strategického prístupu, ako ho predstavila Komisia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | so znepokojením však berie na vedomie, že opatrenia uvedené v oznámení sú veľmi mierne; domnieva sa, že na zmiernenie vplyvu liekov v životnom prostredí sú potrebné účinné opatrenia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripomína, že akékoľvek ďalšie iniciatívy v oblasti vplyvu liekov na životné prostredie by mali byť vedecky podložené a cielené, ako aj technologicky neutrálne, pričom treba zabezpečiť, aby bezpečnosť a účinnosť boli naďalej kľúčovými prioritami prístupu pacientov k farmaceutickej liečbe; |
| --- | --- |

4.

| 5. | domnieva sa, že na riešenie problému znečistenia liekmi je potrebný holistický prístup, ktorý zohľadňuje celý životný cyklus liekov a zahŕňa všetky dotknuté zainteresované strany; zdôrazňuje, že na zabezpečenie účinnosti regulačných opatrení je nevyhnutné prijímať ich v súlade so zásadou predbežnej opatrnosti a zásadou, že environmentálna škoda by sa mala odstraňovať prednostne pri zdroji; zdôrazňuje, že zásada „znečisťovateľ platí“ by sa mala uplatňovať v prvom rade na výrobný proces, ale aj na stimulovanie lepších postupov predpisovania liekov a zodpovedného správania spotrebiteľov; so znepokojením berie na vedomie to, ako lieky prispievajú k antimikrobiálnej rezistencii, keď sa uvoľnia do životného prostredia zo živočíšneho hnoja, znečistenej vody alebo v dôsledku nevhodnej likvidácie; žiada Komisiu, aby zvážila uplatnenie rozšírenej zodpovednosti výrobcu na zníženie negatívneho vplyvu liekov na životné prostredie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | považuje za nevyhnutné zorganizovať v spolupráci s členskými štátmi kampane na informovanie a vzdelávanie verejnosti o nebezpečenstvách nadmernej spotreby nepredpisovaných liekov; upriamuje pozornosť na zvýšený predaj liekov v supermarketoch a cez internet bez lekárskeho odporúčania a na nebezpečenstvo médií, ktoré zverejňujú reklamy na takéto predajné miesta mimo lekární alebo riadne akreditovaných zariadení; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že vypúšťanie liekov do životného prostredia môže nielen poškodiť ekosystémy a voľne žijúcu zver, ale aj ohroziť účinnosť týchto liekov, najmä v prípade antibiotík, pretože môžu spôsobiť vznik rezistencie voči antibiotikám; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripomína, že lieky majú rôzne vplyvy na vodný a morský ekosystém, ale aj na voľne žijúce živočíchy, a to vrátane zmien správania, zníženia plodnosti, zmeny veľkosti alebo rozvoja sexuálnych a reprodukčných abnormalít; vyzýva preto Komisiu, aby začlenila konkrétne opatrenia, ktoré zohľadňujú kumulatívny vplyv kontaminácie farmaceutickými výrobkami na vodné a morské druhy; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripomína, že štúdie ukázali, že farmaceutické výrobky a rezíduá sú prítomné najmä vo vodných útvaroch a že bežné čistiarne odpadových vôd ich neodstraňujú vždy úplne a v súčasnosti nedokážu účinne odfiltrovať všetky farmaceutické výrobky; zdôrazňuje, že kontaminácia sladkej vody a povodí riek vedie ku kontaminácii oceánov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | konštatuje, že v dôsledku všeobecne nízkych koncentrácií sú riziká pre ľudské zdravie viac spojené s možnými kumulatívnymi účinkami dlhodobej expozície s nízkou dávkou než akútne či okamžité účinky na zdravie; je znepokojený najmä vlastnosťami určitých liekov, ktoré narúšajú endokrinný systém a končia v životnom prostredí; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poukazuje na to, že je potrebné regulovať obsah farmaceutických rezíduí podľa právnych predpisov o vode; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žiada, aby sa osobitný dôraz kládol na problémové miesta emisií, ako sú závody na výrobu farmaceutických výrobkov, nemocnice, a čistiarne odpadových vôd; |
| --- | --- |

12.

| 13. | žiada Komisiu, aby zvážila vplyv liekov aj v súvislosti s akčným plánom nulového znečistenia ovzdušia, vody a pôdy, ktorý Komisia oznámila na rok 2021; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva Komisiu, aby uľahčovala výmenu jestvujúcich najlepších postupov medzi členskými štátmi a zainteresovanými stranami s cieľom znížiť environmentálny vplyv výroby, použitia a likvidácie liekov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | domnieva sa, že je potrebná analýza týchto existujúcich a samoregulačných iniciatív a v prípade potreby ich zváženie pre budúce iniciatívy EÚ v oblasti liekov v životnom prostredí; |
| --- | --- |

15.

Zvyšovanie informovanosti a podporovanie preventívnych opatrení a obozretného používania liekov

| 16. | vyzýva členské štáty, aby si vymieňali najlepšie postupy v oblasti preventívneho používania antibiotík a uplatňovali ich v plnej miere, a v prípade potreby posilnili akčný plán „jedno zdravie proti antimikrobiálnej rezistencii“; potvrdzuje svoje stanoviská vyjadrené v uznesení z 13. septembra 2018 o Európskom akčnom pláne jedného zdravia proti antimikrobiálnej rezistencii; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva členské štáty a Komisiu, aby podporovali odbornú prípravu zdravotníckeho personálu vrátane veterinárnych lekárov, všeobecných lekárov a farmaceutov, ako aj osvetové kampane zamerané na pacientov týkajúce sa obozretného používania liekov, ako sú antimikrobiálne látky, antidepresíva a kontrastné tekutiny; vyzýva subjekty vo farmaceutickom dodávateľskom reťazci, aby prispeli k poskytovaniu jasných a dostatočných informácií pacientom a chovateľom dobytka o tom, ako môžu lieky poškodiť životné prostredie, ak sú nesprávne zneškodnené; požaduje označovanie na obale vo forme vhodného piktogramu s cieľom informovať spotrebiteľov o tom, ako riadne nakladať s nepoužitými liekmi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že zdravotnícky personál musí mať neustále aktuálne informácie o najnovšom vývoji vo výskume a osvedčených postupoch, pokiaľ ide o prevenciu šírenia antimikrobiálnej rezistencie; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva členské štáty, aby zahrnuli otázku liekov v životnom prostredí do svojej cezhraničnej spolupráce v oblasti povodia riek, a ak to budú považovať za užitočné, do koordinačných opatrení; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali očkovanie ako opatrenie na prevenciu chorôb, a teda na minimalizáciu potreby liekov; |
| --- | --- |

20.

Podpora vývoja liekov, ktoré sú zo svojej podstaty menej škodlivé pre životné prostredie, a podpora ekologickejšej výroby

| 21. | zdôrazňuje význam rýchlejších, ambicióznejších a cielenejších opatrení na zníženie environmentálnych rizík, ktoré predstavujú lieky, a zároveň uznáva potrebu ďalšieho výskumu v záujme lepšieho pochopenia rozsahu súčasného vplyvu liekov na ľudské zdravie a životné prostredie, ako aj to, že by to nemalo viesť k vyššej cene liekov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poznamenáva, že v súvislosti so zdravotníckym odvetvím je riešenie nadmerného zaťaženia lekárov nevyhnutnou podmienkou, aby zdravotnícky personál zabezpečil vhodné predpisovanie antimikrobiálnych látok; ďalej poznamenáva, že zdravotníckemu personálu by sa malo poskytovať viac pomoci vo forme jasných usmernení k predpisovaniu liekov, ktoré budú založené na dôkazoch a poskytnú konzistentné odporúčania k rôznym klinickým indikáciám; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva členské štáty a Komisiu, aby podporovali výskum, vývoj a inovácie v oblasti liekov, ktoré sú rovnako účinné pre pacientov a vo svojej podstate menej škodlivé pre životné prostredie, keďže „ekologickejšie lieky“ nie sú toxické pre životné prostredie, nie sú bioakumulatívne a ľahšie sa rozkladajú na neškodné látky v čistiarňach odpadových vôd a životnom prostredí, pričom treba zohľadniť, že väčšia biologická odbúrateľnosť by mohla potenciálne narušiť účinnosť; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzýva členské štáty a všetky zainteresované strany, aby využívali programy EÚ na investovanie do technológií zameraných na zlepšenie účinnosti likvidácie farmaceutických výrobkov a génov rezistentných voči antimikrobiálnym látkam, pričom sa zabezpečí, aby tieto farmaceutické produkty boli rovnako účinné, pokiaľ ide o uspokojenie potrieb pacientov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | domnieva sa, že vplyv liekov na životné prostredie by sa mal zahrnúť do posúdenia prínosu a rizika humánnych liekov, ako sa robí v prípade veterinárnych liekov, pokiaľ pri udelení povolenia na uvedenie na trh nedošlo k omeškaniu alebo zamietnutiu len z dôvodu negatívneho environmentálneho vplyvu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | domnieva sa, že environmentálne posúdenie liekov by malo zahŕňať ich produkty rozkladu a metabolity; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva Komisiu, aby v prípade potreby zohľadnila úsilie, ktoré v súčasnosti vyvíjajú zainteresované strany v súvislosti s budúcimi iniciatívami na zníženie environmentálnych rizík, a podporovala environmentálne zodpovedné postupy a riadne užívanie a vrátenie liekov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | žiada, aby sa údaje z monitorovania z rámcovej smernice o vode použili na hodnotenie po uvedení na trh; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby sa vypúšťanie liekov do vody považovalo v prípade relevantných odvetví za možnú kľúčovú environmentálnu otázku pri preskúmavaní referenčných dokumentov o najlepších dostupných technikách podľa smernice o priemyselných emisiách; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poukazuje na dôležitú úlohu politiky verejného obstarávania pri podpore ekologickejších liekov; vyzýva Komisiu, aby vypracovala jasné usmernenia k tejto otázke; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzýva Komisiu, aby prijala všetky potrebné kroky s cieľom zabezpečiť, aby výroba dovážaných liekov spĺňala tie isté vysoké environmentálne normy, aké sa uplatňujú na lieky vyrábané v Únii; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzýva Európsku agentúru pre lieky (EMA), aby napomáhala spoločné kontroly vypúšťania vo výrobe v zámorských farmaceutických továrňach, ktoré dodávajú lieky do EÚ; |
| --- | --- |

32.

Zlepšenie posudzovania rizika pre životné prostredie a jeho preskúmania

| 33. | domnieva sa, že je potrebný jasný plán na dokončenie posudzovania environmentálnych rizík tam, kde nie sú k dispozícii; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzýva členské štáty a agentúru EMA, aby v čase vydania povolenia na uvedenie humánnych liekov na trh predložili vyplnené hodnotenie, aby bolo možné stanoviť a uverejniť primerané opatrenia na riadenie rizík; |
| --- | --- |

34.

| 35. | považuje za vhodné, aby farmaceutické spoločnosti predložili spoločné hodnotenie environmentálneho rizika ku každej účinnej látke s cieľom získať ucelené informácie, vyhnúť sa duplicite práce a obmedziť testovanie na zvieratách; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poukazuje na potrebu vykonávať v plnej miere právne predpisy o veterinárnych liekoch a medikovaných krmivách s cieľom obmedziť používanie antibiotík, a to aj vyhodnotením uskutočniteľnosti zriadenia celoeurópskeho systému preskúmania účinných látok do 28. januára 2022 a ďalších možných alternatív k posudzovaniu environmentálnych rizík; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva Komisiu, aby podporila výskum posúdenia kombinovaných účinkov, chronickej expozície nízkym dávkam a rozvoja antimikrobiálnej rezistencie, najmä v súvislosti so zraniteľnými skupinami; |
| --- | --- |

37.

Menšie plytvanie a lepšie nakladanie s odpadom

| 38. | zdôrazňuje, že opatrenia musia byť založené na vedeckých dôkazoch, a vyzýva všetky príslušné zainteresované strany, aby zabezpečili, že prijaté opatrenia neohrozia prístup pacientov a zvierat k bezpečnej a účinnej farmaceutickej liečbe; v tejto súvislosti podporuje zámer Komisie znížiť odpad tým, že sa umožní, aby sa lieky vydávali v množstvách, ktoré lepšie zodpovedajú potrebám pacientov, pričom sa zabezpečí súlad so súčasnými právnymi predpismi o vysledovateľnosti, a to aj optimalizáciou veľkosti balenia, a preskúmať možnosť predĺžiť dátum exspirácie liekov, aby sa zabránilo zbytočnému vyhadzovaniu liekov, ktoré sa ešte môžu bezpečne používať; |
| --- | --- |

38.

| 39. | požaduje aktualizáciu požiadaviek so zreteľom na posúdenie rizík na životné prostredie s cieľom zabezpečiť riadne posúdenie perzistentných, bioakumulatívnych a toxických látok a kombinovaných účinkov a zohľadniť riziko rozvoja antimikrobiálnej rezistencie v životnom prostredí; |
| --- | --- |

39.

| 40. | domnieva sa, že celková spotreba liekov na obyvateľa by sa mala znížiť bez toho, aby to spôsobilo ťažkosti s prístupom k liekom a zníženie účinnosti liečby; zastáva názor, že celková spotreba veterinárnych liekov na zvieratá by sa mala takisto znížiť, a to bez ohrozenia zdravia a dobrých životných podmienok zvierat, a že by sa mali nájsť lepšie alternatívy; |
| --- | --- |

40.

| 41. | domnieva sa, že smernica 86/278/EHS o splaškových kaloch sa mala už dávno preskúmať; vyzýva Komisiu, aby predložila legislatívny návrh na revíziu a aktualizáciu smernice 86/278/EHS najneskôr do konca roka 2021, s cieľom aktualizovať normy kvality v súlade s najnovšími vedeckými dôkazmi a podporiť obehové hospodárstvo, ktoré nepoškodzuje ľudské zdravie a životné prostredie; |
| --- | --- |

41.

| 42. | domnieva sa, že farmaceutické výrobné zariadenia by mali vopred upravovať svoje odpadové vody pomocou najlepších dostupných techník; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzýva členské štáty, aby stanovili, všeobecne podporovali a v plnej miere presadzovali ustanovenia týkajúce sa systémov spätného odberu nepoužitých liekov; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzýva Komisiu, aby koordinovala spoluprácu v oblasti systémov zameraných na predchádzanie nenáležitej likvidácii liekov; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali výskum, inovácie a rozvoj pokročilejších technológií na úpravu vody, ktoré môžu zachytiť farmaceutické rezíduá a zlepšiť ich odstránenie; |
| --- | --- |

45.

Rozšírenie monitorovania životného prostredia

| 46. | je znepokojený tým, že monitorovanie liekov v životnom prostredí, a to aj v pôde, je stále veľmi obmedzené; zdôrazňuje, že treba posilniť mechanizmy dohľadu po uvedení na trh, a to aj pokiaľ ide o účinky na životné prostredie, s cieľom primerane a systematicky pokryť deficit environmentálnych údajov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzýva Komisiu, aby riešila možný vplyv liekov na kontrolný zoznam podľa rámcovej smernice o vode a aby posúdila, či by sa mal tento zoznam aktualizovať; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzýva Komisiu, aby zahrnula lieky, ktoré predstavujú značné riziko pre životné prostredie, do zoznamu prioritných látok podľa rámcovej smernice o vode, a aby stanovila normy kvality životného prostredia a hranice koncentrácií podľa smernice o normách kvality životného prostredia; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdôrazňuje skutočnosť, že v poľnohospodárstve sa zaviedlo komplexné monitorovanie antibiotík; vyzýva Komisiu, aby vytvorila aj systém monitorovania humánnych antibiotík; |
| --- | --- |

49.

Odstránenie ďalších nedostatkov v poznatkoch

| 50. | zdôrazňuje potrebu podporovať ďalší výskum, najmä v ďalšom viacročnom finančnom rámci, zameraný na priamy vplyv vystavenia liekov a ich rezíduí v životnom prostredí na zdravie ľudí a ekológiu a na lepšie pochopenie toho, ako lieky vstupujú do životného prostredia vrátane vodných a morských ekosystémov a udržiavajú sa v ňom; |
| --- | --- |

50.

| 51. | domnieva sa, že by sa mali zlepšiť metódy analýzy v záujme kvantifikácie prítomnosti liekov v životnom prostredí a ich vývoj a že metódy analytického zisťovania by mali byť verejne dostupné; |
| --- | --- |

51.

Väčšia transparentnosť

| 52. | pripomína, že farmaceutické informácie o životnom prostredí, ako sú vplyv na vodu, environmentálne správanie, degradabilita a možné kombinované účinky, zohrávajú kľúčovú úlohu pri riadení rizík a že tento druh informácií by mal byť transparentný a mal by sa sprístupniť príslušným zainteresovaným stranám; vyzýva preto Komisiu a príslušné orgány, aby vytvorili bezpečnú, centralizovanú databázu, ktorá všetkým zúčastneným stranám umožní prístup k výsledkom posudzovania environmentálnych rizík výrobkov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | domnieva sa, že by sa mal vytvoriť silný legislatívny rámec na zvýšenie transparentnosti v rámci celého dodávateľského reťazca, keďže by to umožnilo náležitú kontrolu a zabezpečilo, aby spoločnosti boli brané na zodpovednosť za environmentálne uvoľnenie liekov; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzýva farmaceutický priemysel, aby zabezpečil väčšiu transparentnosť v dodávateľských reťazcoch zverejnením pôvodu liekov a účinných farmaceutických látok vo výrobnej fáze surovín s cieľom zabezpečiť úplnú vysledovateľnosť všetkých farmaceutických výrobkov; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 4, 7.1.2019, s. 43.

(2)  Ú. v. EÚ L 4, 7.1.2019, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65.

(4)  Ú. v. EÚ L 226, 24.8.2013, s. 1.

(5)  Ú. v. ES L 311, 28.11.2001, s. 67.

(6)  Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1.

(7)  Ú. v. EÚ L 164, 25.6.2008, s. 19.

(8)  Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 1.

(9)  Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 171.

(10)  Ú. v. EÚ C 433, 23.12.2019, s. 153.

(11)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0005.

(12)  Oznámenie Komisie z 10. decembra 2008 s názvom Bezpečné, inovatívne a dostupné lieky: obnovená vízia pre farmaceutický sektor (COM(2008)0666).

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/68 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/68

---

P9_TA(2020)0227

Maximalizácia potenciálu energetickej hospodárnosti fondu budov EÚ

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o maximalizácii potenciálu energetickej hospodárnosti fondu budov v EÚ (2020/2070(INI))

(2021/C 385/08)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a najmä na jej článok 194, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), a najmä na jej článok 194,

| — | so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou na Sociálnom samite pre spravodlivé pracovné miesta a rast 17. novembra 2017 v Göteborgu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou na Sociálnom samite pre spravodlivé pracovné miesta a rast 17. novembra 2017 v Göteborgu,

| — | so zreteľom na dohodu prijatú 12. decembra 2015 na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (COP21) v Paríži (Parížska dohoda), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu prijatú 12. decembra 2015 na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (COP21) v Paríži (Parížska dohoda),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (COM(2019)0640),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. novembra 2018 s názvom Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. novembra 2018 s názvom Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo (COM(2018)0773),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 s názvom Nová priemyselná stratégia pre Európu (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 s názvom Nová priemyselná stratégia pre Európu (COM(2020)0102),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. marca 2020 s názvom Nový akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo – Za čistejšiu a konkurencieschopnejšiu Európu (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. marca 2020 s názvom Nový akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo – Za čistejšiu a konkurencieschopnejšiu Európu (COM(2020)0098),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. septembra 2011 s názvom Plán pre Európu efektívne využívajúcu zdroje (COM(2011)0571) a na environmentálnu stopu výrobku uvedenú v oznámení, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. septembra 2011 s názvom Plán pre Európu efektívne využívajúcu zdroje (COM(2011)0571) a na environmentálnu stopu výrobku uvedenú v oznámení,

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 11/2020 z 28. apríla 2020 s názvom Energetická efektívnosť budov: naďalej je potrebné klásť väčší dôraz na nákladovú účinnosť, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 11/2020 z 28. apríla 2020 s názvom Energetická efektívnosť budov: naďalej je potrebné klásť väčší dôraz na nákladovú účinnosť,

| — | so zreteľom na závery Európskej rady z 12. decembra 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Európskej rady z 12. decembra 2019,

| — | so zreteľom na závery Rady z 25. júna 2019 o budúcnosti energetických systémov v energetickej únii na účely zabezpečenia energetickej transformácie a dosiahnutia cieľov v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a po ňom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 25. júna 2019 o budúcnosti energetických systémov v energetickej únii na účely zabezpečenia energetickej transformácie a dosiahnutia cieľov v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a po ňom,

| — | so zreteľom na Amsterdamský pakt, ktorým sa ustanovuje mestská agenda EÚ, dohodnutý na neformálnom stretnutí ministrov EÚ zodpovedných za mestské záležitosti 30. mája 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Amsterdamský pakt, ktorým sa ustanovuje mestská agenda EÚ, dohodnutý na neformálnom stretnutí ministrov EÚ zodpovedných za mestské záležitosti 30. mája 2016,

| — | so zreteľom na Chartu z Lipska o trvalej udržateľnosti európskych miest prijatú na neformálnom stretnutí ministrov zodpovedných za rozvoj miest, ktoré sa konalo 24. a 25. mája 2007, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu z Lipska o trvalej udržateľnosti európskych miest prijatú na neformálnom stretnutí ministrov zodpovedných za rozvoj miest, ktoré sa konalo 24. a 25. mája 2007,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti zmenenú smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2002 z 11. decembra 2018, ktorou sa mení smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti zmenenú smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2002 z 11. decembra 2018, ktorou sa mení smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (1),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov zmenenú smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov a smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov zmenenú smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov a smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (2),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (4),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 z 5. júna 2019 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a o zmene smernice 2012/27/EÚ (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 z 5. júna 2019 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a o zmene smernice 2012/27/EÚ (5),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/943 z 5. júna 2019 o vnútornom trhu s elektrinou (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/943 z 5. júna 2019 o vnútornom trhu s elektrinou (6),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 305/2011 z 9. marca 2011, ktorým sa ustanovujú harmonizované podmienky uvádzania stavebných výrobkov na trh a ktorým sa zrušuje smernica Rady 89/106/EHS (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 305/2011 z 9. marca 2011, ktorým sa ustanovujú harmonizované podmienky uvádzania stavebných výrobkov na trh a ktorým sa zrušuje smernica Rady 89/106/EHS (7),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (8),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (9),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore (11),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia (12),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o zmene klímy – dlhodobá strategická vízia Európy pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo v súlade s Parížskou dohodou (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o zmene klímy – dlhodobá strategická vízia Európy pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo v súlade s Parížskou dohodou (13),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2018 o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá v Európskej únii: čas konať! (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2018 o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá v Európskej únii: čas konať! (14),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. februára 2018 o urýchlení inovácií v oblasti čistej energie (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. februára 2018 o urýchlení inovácií v oblasti čistej energie (15),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2016 o novej koncepcii trhu s energiou (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2016 o novej koncepcii trhu s energiou (16),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2016 o stratégii EÚ týkajúcej sa vykurovania a chladenia (17), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2016 o stratégii EÚ týkajúcej sa vykurovania a chladenia (17),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A9-0134/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A9-0134/2020),

| A. | keďže budovy sú zodpovedné za približne 40 % spotreby energie a 36 % emisií CO2 v EÚ, a preto je ich dôkladná renovácia – vrátane postupnej dôkladnej renovácie – kľúčová na dosiahnutie cieľa EÚ týkajúceho sa nulovej bilancie emisií skleníkových plynov do roku 2050; |
| --- | --- |

A.

keďže budovy sú zodpovedné za približne 40 % spotreby energie a 36 % emisií CO2 v EÚ, a preto je ich dôkladná renovácia – vrátane postupnej dôkladnej renovácie – kľúčová na dosiahnutie cieľa EÚ týkajúceho sa nulovej bilancie emisií skleníkových plynov do roku 2050;

| B. | keďže odvetvie stavebníctva je samostatným najväčším spotrebiteľom energie v EÚ a 97 % budov EÚ nie je energeticky hospodárnych, pričom každý rok sa dôkladne renovuje alebo postupne dôkladne renovuje len 0,2 % obytných budov v EÚ a keďže v roku 2050 bude stále stáť viac ako 94 % dnešných budov, pričom väčšina obytných domov, škôl a kancelárií, ktoré v tom čase budeme využívať, už bola postavená; |
| --- | --- |

B.

keďže odvetvie stavebníctva je samostatným najväčším spotrebiteľom energie v EÚ a 97 % budov EÚ nie je energeticky hospodárnych, pričom každý rok sa dôkladne renovuje alebo postupne dôkladne renovuje len 0,2 % obytných budov v EÚ a keďže v roku 2050 bude stále stáť viac ako 94 % dnešných budov, pričom väčšina obytných domov, škôl a kancelárií, ktoré v tom čase budeme využívať, už bola postavená;

| C. | keďže vykurovanie priestorov a vody je zodpovedné za približne 80 % spotreby energie domácností, pretože polovica budov v EÚ má jednotlivé kotly nainštalované pred rokom 1992 a účinnosť 60 % alebo nižšiu, a keďže 22 % jednotlivých plynových kotlov, 34 % priamych elektrických ohrievačov, 47 % olejových kotlov a 58 % kotlov na uhlie je starších ako ich technická životnosť; |
| --- | --- |

C.

keďže vykurovanie priestorov a vody je zodpovedné za približne 80 % spotreby energie domácností, pretože polovica budov v EÚ má jednotlivé kotly nainštalované pred rokom 1992 a účinnosť 60 % alebo nižšiu, a keďže 22 % jednotlivých plynových kotlov, 34 % priamych elektrických ohrievačov, 47 % olejových kotlov a 58 % kotlov na uhlie je starších ako ich technická životnosť;

| D. | keďže zvýšená miera renovácií na takmer 3 % a renovácia 210 miliónov existujúcich budov by mohli vytvoriť až 2 milióny pracovných miest (18) v stavebnom odvetví, čo predstavuje približne 9 % HDP Únie a je dôležitou súčasťou stratégie obnovy po kríze spôsobenej COVID-19, a mohli by prispieť k čistému hospodárstvu v rámci Európskej zelenej dohody; |
| --- | --- |

D.

keďže zvýšená miera renovácií na takmer 3 % a renovácia 210 miliónov existujúcich budov by mohli vytvoriť až 2 milióny pracovných miest (18) v stavebnom odvetví, čo predstavuje približne 9 % HDP Únie a je dôležitou súčasťou stratégie obnovy po kríze spôsobenej COVID-19, a mohli by prispieť k čistému hospodárstvu v rámci Európskej zelenej dohody;

| E. | keďže monitorovacie stredisko EÚ pre budovy zohráva kľúčovú úlohu pri monitorovaní a zlepšovaní celkovej energetickej hospodárnosti budov v EÚ prostredníctvom údajov, ktoré sú spoľahlivé, konzistentné a ľahko porovnateľné; |
| --- | --- |

E.

keďže monitorovacie stredisko EÚ pre budovy zohráva kľúčovú úlohu pri monitorovaní a zlepšovaní celkovej energetickej hospodárnosti budov v EÚ prostredníctvom údajov, ktoré sú spoľahlivé, konzistentné a ľahko porovnateľné;

| F. | keďže kvalita života všetkých občanov sa môže zlepšiť prijatím opatrení na zlepšenie energetickej hospodárnosti fondu budov v EÚ, a preto hlavnou výzvou je odľahčiť zaťaženie domácností v Európskej únii, ktoré trpia energetickou chudobou a ktorých je podľa odhadov 50 miliónov, znížiť účty za energiu a zabezpečiť pohodlné, cenovo dostupné a energeticky hospodárne bývanie pre všetkých; |
| --- | --- |

F.

keďže kvalita života všetkých občanov sa môže zlepšiť prijatím opatrení na zlepšenie energetickej hospodárnosti fondu budov v EÚ, a preto hlavnou výzvou je odľahčiť zaťaženie domácností v Európskej únii, ktoré trpia energetickou chudobou a ktorých je podľa odhadov 50 miliónov, znížiť účty za energiu a zabezpečiť pohodlné, cenovo dostupné a energeticky hospodárne bývanie pre všetkých;

| G. | keďže Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) odhaduje, že ľudia strávia približne 90 % svojho času vnútri obytných a nebytových budov a že viac ako pol milióna Európanov každý rok predčasne umiera z dôvodu nedostatočnej kvality ovzdušia vo vnútornom prostredí (19), a keďže riadne vetranie otváraním okien zlepšuje kvalitu ovzdušia v domovoch a takisto ich prirodzene osvetľuje, čím sa bývanie stáva zdravším, čo je podstatné, najmä počas súčasnej krízy spôsobenej ochorením COVID-19; |
| --- | --- |

G.

keďže Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) odhaduje, že ľudia strávia približne 90 % svojho času vnútri obytných a nebytových budov a že viac ako pol milióna Európanov každý rok predčasne umiera z dôvodu nedostatočnej kvality ovzdušia vo vnútornom prostredí (19), a keďže riadne vetranie otváraním okien zlepšuje kvalitu ovzdušia v domovoch a takisto ich prirodzene osvetľuje, čím sa bývanie stáva zdravším, čo je podstatné, najmä počas súčasnej krízy spôsobenej ochorením COVID-19;

| H. | keďže žiadal „aby sa smernica o energetickej efektívnosti (EED) a smernica o energetickej hospodárnosti budov preskúmali v súlade so zvýšenými ambíciami EÚ v oblasti klímy a aby sa posilnilo ich vykonávanie prostredníctvom záväzných vnútroštátnych cieľov“ (20); |
| --- | --- |

H.

keďže žiadal „aby sa smernica o energetickej efektívnosti (EED) a smernica o energetickej hospodárnosti budov preskúmali v súlade so zvýšenými ambíciami EÚ v oblasti klímy a aby sa posilnilo ich vykonávanie prostredníctvom záväzných vnútroštátnych cieľov“ (20);

| I. | keďže zvýšenie o 282 miliárd EUR prostredníctvom investícií do obnovy európskeho fondu budov, ako aj inteligentná kombinácia dôsledného vykonávania existujúcich politík, nových politických iniciatív zameraných na postupné vyraďovanie najmenej energeticky hospodárnych budov, ďalšie a primerané mechanizmy financovania a investície do inovačných riešení sú nutné na dosiahnutie energeticky hospodárneho fondu budov, ako aj cieľa Únie v oblasti energetickej efektívnosti do roku 2030; |
| --- | --- |

I.

keďže zvýšenie o 282 miliárd EUR prostredníctvom investícií do obnovy európskeho fondu budov, ako aj inteligentná kombinácia dôsledného vykonávania existujúcich politík, nových politických iniciatív zameraných na postupné vyraďovanie najmenej energeticky hospodárnych budov, ďalšie a primerané mechanizmy financovania a investície do inovačných riešení sú nutné na dosiahnutie energeticky hospodárneho fondu budov, ako aj cieľa Únie v oblasti energetickej efektívnosti do roku 2030;

| J. | keďže cieľom integrovaných programov renovácie (IPR) je, aby boli celostné, kládli na prvé miesto energetickú hospodárnosť, boli zamerané na širšie ekosystémy štvrtí, zahŕňali ambiciózne ciele znižovania spotreby energie pre jednotlivé budovy, a aby vychádzali z najlepších postupov, pričom sa chápu tak, že pozostávajú z troch hlavných pilierov:






  a) | stavebná typológia a stavebné materiály, požadovanie dôkladnej znalosti veku, používania a metódy výstavby budov a potenciálu úspor energie, ktoré predstavujú, a opis druhov materiálov, ktoré sa majú použiť počas renovácie vrátane ich vplyvu na životný cyklus; |
| --- | --- | --- |

J.

keďže cieľom integrovaných programov renovácie (IPR) je, aby boli celostné, kládli na prvé miesto energetickú hospodárnosť, boli zamerané na širšie ekosystémy štvrtí, zahŕňali ambiciózne ciele znižovania spotreby energie pre jednotlivé budovy, a aby vychádzali z najlepších postupov, pričom sa chápu tak, že pozostávajú z troch hlavných pilierov:

a)

stavebná typológia a stavebné materiály, požadovanie dôkladnej znalosti veku, používania a metódy výstavby budov a potenciálu úspor energie, ktoré predstavujú, a opis druhov materiálov, ktoré sa majú použiť počas renovácie vrátane ich vplyvu na životný cyklus;

| b) | poskytovanie udržateľných zdrojov energie a prístup k nim, a to na mieste a v blízkosti energie z obnoviteľných zdrojov vrátane systémov diaľkového vykurovania alebo chladenia alebo pomocou tepelnej kapacity budov, služieb komunikácie vozidla s okolím (vehicle-to-X) a iných možností flexibility umožňujúcich odvetvovú integráciu; |
| --- | --- |

b)

poskytovanie udržateľných zdrojov energie a prístup k nim, a to na mieste a v blízkosti energie z obnoviteľných zdrojov vrátane systémov diaľkového vykurovania alebo chladenia alebo pomocou tepelnej kapacity budov, služieb komunikácie vozidla s okolím (vehicle-to-X) a iných možností flexibility umožňujúcich odvetvovú integráciu;

| c) | prínos pre spoločenstvá/spoločnosť, konkrétne začlenenie miestnych spoločenstiev do všetkých projektov a programov energetickej renovácie s cieľom riešiť problémy, ako je energetická chudoba, nedostatok technických a/alebo finančných zdrojov, informačné medzery; |
| --- | --- |

c)

prínos pre spoločenstvá/spoločnosť, konkrétne začlenenie miestnych spoločenstiev do všetkých projektov a programov energetickej renovácie s cieľom riešiť problémy, ako je energetická chudoba, nedostatok technických a/alebo finančných zdrojov, informačné medzery;

| K. | keďže vykonávaním tohto trojpilierového prístupu sa zabezpečí, že integrované programy renovácie budú navrhované a vykonávané spôsobom, ktorý sa zameriava na širšie prínosy, ktoré možno poskytnúť prostredníctvom energetickej renovácie ľuďom a spoločenstvám, ako sú energetická hospodárnosť, odolnosť voči zmene klímy, priemyselná konkurencieschopnosť, udržateľnosť, sociálne začlenenie a dostupnosť; |
| --- | --- |

K.

keďže vykonávaním tohto trojpilierového prístupu sa zabezpečí, že integrované programy renovácie budú navrhované a vykonávané spôsobom, ktorý sa zameriava na širšie prínosy, ktoré možno poskytnúť prostredníctvom energetickej renovácie ľuďom a spoločenstvám, ako sú energetická hospodárnosť, odolnosť voči zmene klímy, priemyselná konkurencieschopnosť, udržateľnosť, sociálne začlenenie a dostupnosť;

Štvrte a spoločenstvá

| 1. | zdôrazňuje úlohu štvrtí a spoločenstiev, ako aj ďalších aktérov, ako sú miestne a regionálne orgány a MSP, v rámci IPR, ako aj holistický prístup k renovácii, s cieľom dosiahnuť do roku 2050 vysoko energeticky hospodárny a klimaticky neutrálny sektor budov v súlade so smernicou o energetickej hospodárnosti budov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada, aby boli politiky v oblasti budov a renovácie holistické a inkluzívne, prispievali k cieľom EÚ v oblasti klímy, zahŕňali IPR začleňujúce miestne hodnotové reťazce, sociálne služby a cenovú dostupnosť, inteligentnú pripravenosť, primeranú, zdravú klímu vnútorného prostredia a kvalitu jeho životného prostredia, mobilitu, technické, priemyselné a energeticky hospodárne funkcie budov a umožnili výrobu a výmenu energie z obnoviteľných zdrojov na mieste alebo v blízkosti, a flexibilitu na strane dopytu, ako aj využívanie nadbytočného tepla a chladu z blízkych priemyselných zariadení, miestnych dopravných systémov alebo vodných ciest v prípadoch, keď to predstavuje udržateľnú možnosť; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú zohrávajú občania pri renovácii obytných budov, ako aj význam vytvorenia účinných nástrojov, najlepších postupov a sprístupnenia všetkých možných informácií a poznatkov na miestnej úrovni vrátane príležitostí týkajúcich sa technológií (t. j. inteligentných meračov); ďalej uznáva impulz, ktorý energetické spoločenstvá poskytujú tým, že zbližujú občanov, informujú ich a zapájajú ich do začatia ich vlastných renovácií a/alebo výroby energie z obnoviteľných zdrojov, a požaduje komplexný balík politických opatrení na rozšírenie týchto prístupov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva Komisiu, aby posúdila vplyv, ktorý majú na štvrte gentrifikácia a vysťahovávanie obyvateľov v dôsledku renovácie budov, ako aj rodové rozdiely a situácia zraniteľných občanov; domnieva sa, že komunitný prístup sprevádzaný zárukami na regulačnej úrovni by mohol zachovať súčasné spoločenstvá a vytvoriť stimuly, ktoré sú nevyhnutné na maximalizáciu energetickej efektívnosti a na mobilizovanie potrebných súkromných a verejných investícií; zdôrazňuje, že je nutné podporovať najzraniteľnejších občanov tým, že sa im umožní prístup k dôstojným životným podmienkam, pohodliu a zdraviu, a zdôrazňuje dôležitú úlohu sociálneho bývania; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje skutočnosť, že vlastníctvo budov, nájomné právo a počet vlastníkov a nájomcov, ako aj investičné príležitosti a systémy podpory bývania, meteorologické podmienky a energetické systémy sa v jednotlivých členských štátoch líšia; domnieva sa, že stratégia pre vlnu renovácií musí zohľadňovať rôzne okolnosti relevantné pre každý členský štát, a to aj v súlade s národnými energetickými a klimatickými plánmi (NEKP); zdôrazňuje najmä, že renovácie by nemali viesť k neúnosnému zaťaženiu nájomcov, pokiaľ ide o nájomné; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje rozsah energetickej chudoby v celej Únii, ktorá podľa odhadov postihuje až 50 miliónov domácností (21); domnieva sa, že vlna renovácií a nadchádzajúce iniciatívy by mali mať ako jeden zo základných cieľov ukončenie energetickej chudoby a zabezpečenie zdravých a bezpečných životných podmienok pre všetkých; víta zámer Komisie venovať osobitnú pozornosť obnove energeticky chudobných domácností a zdôrazňuje význam prijatia opatrení na úsporu energie, podpory energeticky účinných spotrebiteľských návykov a zmien v správaní; zdôrazňuje, že verejný sektor musí byť lídrom v tejto oblasti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje bezprostredný úspech jednotných kontaktných miest pre energetickú renováciu budov ako transparentných a prístupných poradenských nástrojov z pohľadu klienta, ktoré posilňujú združovanie projektov a reprodukovateľných modelov, poskytovanie informácií o financovaní treťou stranou, koordinácii a sprievodných renováciách, ako aj zabezpečovanie budovania kapacít pre obce a aktívne zapojenie – počas celého procesu –miestnych aktérov, ako sú energetické spoločenstvá, spotrebiteľské organizácie, miestne podnikateľské združenia, a to aj zo stavebného priemyslu, a bytové družstvá; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripomína, že na dosiahnutie konkrétnych výsledkov v oblasti energetickej hospodárnosti súčasného fondu budov je nutné verejné i súkromné úsilie; zdôrazňuje, že je potrebné nielen vytvoriť, ale aj udržať jednotné kontaktné miesta s poradenskými službami, aby sa na trh neustále dostával rad projektov vrátane menších projektov; domnieva sa, že vytvorenie jednotného kontaktného miesta na regionálnej alebo miestnej úrovni zabezpečí lepší prístup k mechanizmom financovania; |
| --- | --- |

8.

| 9. | víta návrh Európskej zelenej dohody o otvorených platformách; zdôrazňuje, že musia byť transparentné, viacúrovňové a inkluzívne a musia zahŕňať širokú škálu zainteresovaných strán a umožniť prekonanie roztrieštenosti v sektore budov; pripomína, že platformy musia slúžiť cieľu dosiahnuť do roku 2050 veľmi energeticky hospodárny a dekarbonizovaný fond budov, a domnieva sa, že by mali byť nástrojom na odstraňovanie prekážok renovácie a na zapojenie občanov v snahe dosiahnuť konsenzus na základe potrieb príslušného spoločenstva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že regionálne platformy by mali stanoviť merateľné ciele, pracovať na plánoch a organizovať pravidelné výmeny s existujúcimi akčnými platformami EED, EPBD a smernice o obnoviteľných zdrojoch energie (22), ako aj s existujúcimi agentúrami a orgánmi v členských štátoch s cieľom maximalizovať ich vplyv; je presvedčený, že platformy sú dôležitým nástrojom na vykonávanie integrovaných programov renovácie budov a na podporu členských štátov pri vykonávaní ich dlhodobých stratégií renovácie; |
| --- | --- |

10.

| 11. | berie na vedomie novú Lipskú chartu, ktorá sa má prijať počas nemeckého predsedníctva, a súhlasí s názorom, že mestá zohrávajú kľúčovú úlohu pri dramatickom znižovaní emisií skleníkových plynov a zvyšovaní energetickej účinnosti; domnieva sa, že renovácia budov do veľkej miery prispeje k týmto cieľom, pričom bude podporovať spravodlivé, ekologické a produktívne mestá prostredníctvom odolných mestských štvrtí; vyzýva nemecké predsedníctvo Rady EÚ, Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že mestá budú vybavené potrebnými a priamo dostupnými zdrojmi financovania opatrení v oblasti renovácie, najmä vzhľadom na nutnosť hospodárskej obnovy; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Komisiu, aby prijala politiku na uľahčenie IPR na komunitnej a regionálnej úrovni v členských štátoch, v ktorej sa stanovia dôkladné renovácie vrátane postupných dôkladných renovácií a v ktorej sa inkluzívnym a interaktívnym spôsobom zohľadnia potreby budov; zdôrazňuje príležitosť zabezpečiť viac riešení na mieste a v blízkom okolí, pokiaľ ide o energiu z obnoviteľných zdrojov, a príležitosť týkajúcu sa mechanizmov reakcie na dopyt prostredníctvom IPR; vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila prácu na Dohovore primátorov a starostov o klíme a energetike a na nástroji EU City; v tejto súvislosti ďalej zdôrazňuje veľký význam urbánnej agendy a urbánneho partnerstva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva členské štáty, aby posilnili svoje miestne správy s cieľom zavádzať IPR na úrovni štvrtí a spoločenstiev, pričom do centra pozornosti budú postavení občania a renovácie sa primerane zosúladia s hmotným historickým dedičstvom (pamiatky a budovy) a od miestnych orgánov sa bude vyžadovať, aby poskytli spätnú väzbu o dosiahnutých výsledkoch, ako aj o najlepších postupoch pre budúcu tvorbu politík na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva členské štáty, aby vytvorili rámec na prekonávanie oddelených pohnútok, napríklad poskytovaním presných informácií, vhodných stimulov a účinného presadzovania právnych predpisov (23), a aby primerane zohľadňovali rodiny a spoločenstvá žijúce v energetickej chudobe, a to prostredníctvom regulačného rámca na zabránenie vysťahovávaniu obyvateľov v dôsledku renovácie budov, napríklad tým, že sa bude vyžadovať, aby sa im vyhradil primeraný podiel dôkladne zrenovovanej podlažnej plochy budovy, alebo uprednostňovaním budov s vyššou spotrebou energie alebo vyšším energetickým odpadom pri vypracúvaní IPR, a prostredníctvom obmedzení zvyšovania nájomného za predpokladu, že to neobmedzí schopnosť vykonať renovácie zamerané na energetickú hospodárnosť; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva Komisiu, aby vytvorila podpornú službu pre občianske projekty renovácií a aby vydala vykonávacie usmernenia pre členské štáty, pokiaľ ide o koncepcie podporného rámca a rovnakých podmienok pre energetické spoločenstvá, ktoré sa zaviedli smernicou o trhu s elektrickou energiou (24) a smernicou o energii z obnoviteľných zdrojov, s cieľom zabezpečiť úspešnú realizáciu a v plnej miere uznať výhody občianskych projektov v oblasti energie; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva Komisiu, aby okamžite začala otvorené platformy, ako sa uvádza v oznámení o Európskej zelenej dohode, a aby tieto platformy zaradila do IPR ako kľúčovú prioritu; zdôrazňuje, že IPR by mali byť sprevádzané iniciatívami EÚ zameranými na šírenie najlepších postupov, ktoré sa týkajú reprodukovania programov, šírenia kapacít, integrácie odvetví a záruk pre spoločenstvá, ktoré čelia energetickej chudobe, a to v súlade so záväzkami smernice o energetickej hospodárnosti budov; |
| --- | --- |

16.

Financovanie

| 17. | zdôrazňuje, že počiatočné investičné náklady, zložité systémy financovania, oddelené pohnútky (problém majiteľ budovy – nájomník), strednodobé/dlhodobé doby návratnosti, regulačné a administratívne prekážky, a to aj pri budovách s viacerými vlastníkmi, návrh existujúcej podpory a chýbajúci predvídateľný politický rámec pôsobia ako významné prekážky pre investície; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že v súvislosti s obnovou po pandémii COVID-19 a vplyvom ochorenia na verejné a súkromné financie by systémy financovania mali stimulovať a uprednostňovať dôkladné renovácie – vrátane postupných dôkladných renovácií – zamerané na plnenie cieľov dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, a to s primeranými stimulmi a cieľmi, aby sa dosiahol veľmi energeticky hospodárny a dekarbonizovaný fond budov; domnieva sa, že je to predpokladom na to, aby sa renovácie budov považovali za udržateľné dlhodobé investície; v tejto súvislosti zdôrazňuje úlohu ukazovateľov nákladovej účinnosti vrátane súvisiacich prínosov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že členské štáty by mali poskytnúť jasné usmernenia a načrtnúť merateľné a cielené opatrenia, ako aj presadzovať rovnaký prístup k financovaniu, a to aj pre segmenty vnútroštátneho fondu budov s najhoršími výsledkami, energeticky chudobných spotrebiteľov, sociálne bývanie a domácnosti, ktoré musia riešiť problém oddelenej pohnútky, pričom sa musí zohľadňovať cenová dostupnosť; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje, že vlastníci domov, najmä z nízkopríjmových a energeticky chudobných skupín, bytové združenia a družstvá, poskytovatelia verejného bývania a miestne orgány by mali byť podporovaní pri zvyšovaní klimatickej odolnosti fondu ich budov a zastavaného prostredia, napríklad prostredníctvom grantov alebo finančných nástrojov založených na zásade doplnkovosti finančných prostriedkov viacročného finančného rámca (VFR), rozpočtov členských štátov a zdrojov súkromného sektora; |
| --- | --- |

20.

| 21. | domnieva sa, že je potrebné stanoviť priority financovania renovácií zameraných na energetickú hospodárnosť v každom príslušnom európskom fonde, a že je nutná silná koordinácia s cieľom nájsť synergie, uľahčiť kombinované financovanie, združené projekty a vybudovať rad projektov, aby sa zabezpečilo včasné čerpanie finančných prostriedkov; vyzýva finančné inštitúcie, aby vyčlenili značné zdroje na budovanie kapacít a technickú pomoc; zdôrazňuje, že okrem sústavného a stabilného financovania na európskej, národnej a regionálnej úrovni, ako aj súkromných investícií, je potrebných najmenej 75 miliárd EUR ročne vo forme stimulov EÚ na zabezpečenie dôkladných renovácií s cieľom dosiahnuť veľmi energeticky hospodárny a dekarbonizovaný fond budov do roku 2050; vyzýva spoluzákonodarcov, aby zabezpečili potrebné financovanie v rámci európskeho plánu na oživenie hospodárstva, v neposlednom rade s cieľom pomôcť tým členom spoločnosti, ktorí by mali najväčší prospech z renovácií; |
| --- | --- |

21.

| 22. | víta zistenia, ktoré preukazujú, že existuje cenová prémia za vysoko energeticky hospodárne budovy (25), ktorá zabezpečuje návratnosť investícií vlastníkom budov, ale uznáva nutnosť znížiť vo všeobecnosti náklady na bývanie, výstavbu a renovácie; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť primeraný a jednoduchý prístup k úverom a finančným prostriedkom s cieľom pomôcť MSP, spoločenstvám a rodinám uskutočniť potrebné renovácie existujúceho fondu budov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | víta dostupné finančné možnosti renovácií budov, ako sú ekologické dotácie, daňové a úverové stimuly; uznáva úlohu európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) pri financovaní projektov v oblasti energetickej efektívnosti a pri vymedzovaní energetickej efektívnosti ako osobitného cieľa regionálneho rozvoja v období rokov 2021 – 2027; zdôrazňuje úlohu skupiny Európskej investičnej banky pri poskytovaní úverov, záruk a finančných nástrojov, ako sú nástroj Súkromné financovanie energetickej efektívnosti (PF4EE) a nástroj na zabezpečenie inteligentného financovania inteligentných budov, ako aj Fond InvestEU, ktoré takisto umožňujú financovanie projektov renovácie sociálneho bývania; |
| --- | --- |

24.

| 25. | upozorňuje na osvedčené postupy členských štátov, napríklad používanie príjmov zo systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii, kombinované financovanie, zabezpečenie uznávania potrieb domácností s nízkym príjmom a využívanie regionálnych fondov EÚ ako záruk a revolvingových fondov; zdôrazňuje, že existuje možnosť financovať odbornú prípravu v oblastiach energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj v oblasti energetickej efektívnosti a efektívnosti zdrojov, a to v rámci Fondu na spravodlivú transformáciu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje, že je potrebné zvýšiť mieru čerpania prostriedkov odstraňovaním prekážok, najmä poskytovaním technickej pomoci, stanovením menej komplexných kritérií a zjednodušením kombinovaného financovania s ďalšími fondmi; vyjadruje poľutovanie nad tým, že veľkosť projektov v rámci Európskeho nástroja miestnej pomoci v oblasti energie (ELENA) je naďalej značná a že menšie projekty a projekty týkajúce sa spoločenstiev potrebujú ďalšiu podporu a združovanie; domnieva sa, že nástroj EÚ City predstavuje potenciálne veľmi silný mechanizmus podpory na rozvoj IPR, ktorý by mal pokračovať a poskytovať podporu aj menším projektom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uznáva dôležitú úlohu grantov pre výskum a inováciu, domnieva sa, že je potrebné zabezpečiť nepretržité a stabilné financovanie IPR z európskych i vnútroštátnych zdrojov, bez prerušení v dôsledku rôznych opatrení v oblasti plánovania rozpočtu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | domnieva sa, že členské štáty musia zabezpečiť, aby všetky IPR vyčlenili finančné prostriedky na riešenie problému energetickej chudoby, dostupnosti a technických a infraštruktúrnych prekážok pre zraniteľné domácnosti a domácnosti s nízkym príjmom, čo im umožní využívať primerané, zdravé a energeticky hospodárne bývanie a byť súčasťou programov obnovy štvrtí; žiada rozvoj a výmenu najlepších postupov s inovačnými finančnými nástrojmi, ako sú financovanie a systémy v oblasti výroby energie vrátane hypotekárnych úverov efektívne využívajúcich energiu, úverov EuroPACE a úverov REnOnBill; |
| --- | --- |

28.

| 29. | berie na vedomie úlohu regionálnych orgánov a Európskej investičnej banky pri poskytovaní finančnej podpory prostredníctvom úverov verejného sektora, ktoré podnietia komerčné banky, dôchodkové fondy a súkromný sektor, najmä MSP, aby ďalej investovali do renovácie budov, napríklad prostredníctvom verejných úverových záruk a inovačných metód financovania; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uznáva úlohu, ktorú môžu pri renováciách zohrávať nové obchodné modely, ako sú zmluvy o energetickej hospodárnosti, občianske renovácie, energetické spoločenstvá a spoločnosti poskytujúce energetické služby, a najmä mimosúvahové financovanie pre sociálne bývanie, bytové podniky a obchodné parky; zdôrazňuje, že je potrebné prepojiť intenzitu financovania s úrovňou energetickej hospodárnosti dosiahnutou v súlade s požiadavkami smernice o energetickej hospodárnosti budov, a navrhuje pridanie prémie za budovy s pozitívnou energetickou bilanciou; naliehavo vyzýva Komisiu, aby vydala vykonávacie usmernenia týkajúce sa príslušných ustanovení v rámci balíka opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov, najmä aby vytvorila podporný rámec požadovaním pravidelných konzultácií s cieľom pochopiť potreby trhu, a nabádala ku kombinovaniu súkromných a verejných finančných prostriedkov, používaniu jasných vzorov zmlúv a osobitných postupov verejného obstarávania s ďalšími vysvetleniami správneho započítavania verejných investícií súvisiacich s hospodárnosťou budov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzýva Komisiu, aby prehodnotila ciele v oblasti energetickej efektívnosti smerom nahor, ako sa požaduje v smernici o energetickej efektívnosti, počnúc zvýšením hlavného cieľa na rok 2030 na základe riadneho posúdenia vplyvu a predvídateľným spôsobom, a aby navrhla minimálne ročné miery renovácie budov a politické opatrenia, ktorými sa zabezpečia dôkladné renovácie – vrátane postupných dôkladných renovácií – vytvárajúc finančné spúšťače a stabilitu investícií; |
| --- | --- |

31.

| 32. | žiada európske inštitúcie, aby zabezpečili, že príslušné finančné prostriedky nového viacročného finančného rámca (VFR) uprednostnia sumy vyčlenené na energetickú hospodárnosť a renovácie budov, s jasnými podmienkami a harmonogramami vrátane technickej pomoci, s cieľom zabezpečiť primeranú mieru čerpania; zdôrazňuje význam úniových investičných záruk, kombinovania zdrojov financovania, ako aj význam grantových komponentov, pokiaľ ide o začatie renovácií zameraných na energetickú hospodárnosť bývania; uznáva úlohu a úspešný model Európskeho fondu pre strategické investície (ktorý bude nahradený Fondom InvestEU); vyzýva na stanovenie priorít v oblasti financovania energetickej hospodárnosti budov v rámci zložky udržateľnej infraštruktúry InvestEU a na vyhradenie súm vyčlenených na energetickú hospodárnosť ako osobitný cieľ regionálneho rozvoja, ktorý sa musí zohľadniť v príslušných dohodách členských štátov o partnerstve podpísaných s Komisiou; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzýva Komisiu, aby odstránila finančné a nefinančné prekážky vyššej miery čerpania regionálnych finančných prostriedkov vyčlenených na integrovanú renováciu budov do roku 2021; |
| --- | --- |

33.

| 34. | požaduje zintenzívnenie spôsobilosti nástroja ELENA a Európskej investičnej banky, aby miestnym orgánom poskytovali cielenú a priamu finančnú a technickú pomoc, ako aj osobitné usmernenia pre členské štáty v súvislosti s plánmi obnovy po pandémii COVID-19; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala uskutočniteľnosť nasmerovania príjmov z ETS na opatrenia v oblasti energetickej hospodárnosti a renovácie budov – vrátane ochranných mechanizmov proti výkyvom – a uskutočniteľnosť vyčlenenia časti príjmov z aukcií na úrovni EÚ; vyzýva Európsku investičnú banku a vnútroštátne finančné inštitúcie, aby podporili vývojárov projektov počas celého projektového cyklu a stanovili pevný podiel grantov na zabezpečenie atraktívnosti a dostupnosti renovácií pre občanov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili pružné modely synergie rôznych finančných programov a nástrojov na financovanie energetickej hospodárnosti budov; okrem toho v súlade so správou Európskeho dvora audítorov (26) žiada o prijatie prístupu nákladovej účinnosti v prípade renovácií budov zameraných na energetickú hospodárnosť; nabáda na dôkladné monitorovanie nákladovej účinnosti operačných programov na základe nákladov na ušetrené jednotky CO2; ďalej sa domnieva, že Komisia by mala zabezpečiť, aby vnútroštátne správne orgány pri poskytovaní finančných prostriedkov EÚ na projekty renovácie dodržiavali zásady nákladovej účinnosti a účinnosti na účely úspory energie; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva Komisiu, aby ďalej uľahčila využívanie verejno-súkromných partnerstiev, ako je PF4EE, týkajúcich sa inteligentného a udržateľného financovania, a určila možné miestne investičné koncepcie; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzýva Komisiu, aby zrevidovala pravidlá EÚ v oblasti štátnej pomoci – a to aj pre investície zo strany malých a stredných podnikov (MSP) – s cieľom vytvoriť podporný rámec pre opatrenia v oblasti energetickej hospodárnosti a podporiť IPR – vrátane inštalácie alebo renovácie systémov diaľkového vykurovania – prostredníctvom zjednodušených postupov a primeraných prahových hodnôt, ako aj systémov vyraďovania zariadení na vykurovanie fosílnymi palivami a neúčinných zariadení v prípadoch, keď ich nahradí individuálne alebo spoločné vykurovanie pomocou energie z obnoviteľných zdrojov alebo prebytočného tepla; zdôrazňuje však, že každá revízia pravidiel EÚ v oblasti štátnej pomoci musí v prvom rade prispievať k rovnakému zaobchádzaniu a zvýšenej hospodárskej súťaži; |
| --- | --- |

38.

Stavebné technológie a stavebné materiály

| 39. | zdôrazňuje, že je potrebné znížiť náklady, skrátiť čas, zlepšiť účinnosť, spoľahlivosť a integráciu na zvýšenie IPR vytvorením otvorených a konkurencieschopných trhov s renováciou, priemyselne vyrobených, udržateľných prefabrikovaných prvkov, ako aj uznať potenciál existujúcich technológií pri začleňovaní energie z obnoviteľných zdrojov do stavebných materiálov, ktoré možno použiť ako viacfunkčné prvky pre renováciu existujúceho fondu budov, a zapojiť sa do sériových renovácií a renovácií celých obvodov; zdôrazňuje úlohu prefabrikácie zložiek mimo miesta renovácií pre zrýchlenie, rozsah a nákladovú účinnosť; konštatuje, že v členských štátoch existujú najlepšie postupy renovácie budov v rôznych segmentoch budov, ktoré je teraz nutné reprodukovať a rozširovať, aby sa dosiahli výsledky; zdôrazňuje prínos zvýšeného výskumného úsilia v tejto oblasti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdôrazňuje význam flexibility pri výbere technológií používaných na renovácie a výstavbu; domnieva sa, že na urýchlenie dekarbonizácie fondu budov by sa mali uplatňovať všetky dostupné technológie a prístup zameraný na cieľ; zdôrazňuje, že pri tejto dekarbonizácii zohráva kľúčovú úlohu využívanie energie z obnoviteľných zdrojov; zdôrazňuje význam dekarbonizovaného diaľkového vykurovania a chladenia s integrovaným skladovaním pre užšie prepojené a integrovanejšie spoločenstvá; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby aktívne podporovali a stimulovali plné začlenenie energie z obnoviteľných zdrojov do odvetvia stavebníctva; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva Komisiu, aby podporovala programy výskumu a vývoja účinných stavebných materiálov, a berúc do úvahy sociálnu situáciu požaduje, aby sa vo vidieckych a vzdialených oblastiach zavádzal nízkonákladový vykurovací systém založený na energii z obnoviteľných zdrojov; poukazuje na najlepšie dánske postupy týkajúce sa dekarbonizácie vykurovania prostredníctvom komunitných sietí diaľkového vykurovania s pohonom na solárne teplo, tepelné čerpadlá a biomasu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdôrazňuje, že je potrebné informovať spotrebiteľov a stimulovať ich, aby nahradili staré, neefektívne technológie vykurovania a chladenia modernými, vysoko účinnými riešeniami založenými na energii z obnoviteľných zdrojov, najmä pri rozhodovaní o výmenách, pričom uznáva, že fosílne palivá, najmä zemný plyn, v súčasnosti zohrávajú úlohu, pokiaľ ide o vykurovanie v budovách; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby navrhli programy vyraďovania z prevádzky v súlade s obehovým hospodárstvom a aby používali označovanie účinnosti a poradenstvo počas bežných prehliadok s cieľom urýchliť výmenu; vyzýva členské štáty, aby ako súčasť svojich NEKP vypracovali plán postupného ukončenia technológií vykurovania a chladenia využívajúcich fosílne palivá; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poukazuje na vedúce postavenie Európy v oblasti fotovoltických panelov integrovaných do budov; navrhuje, aby sa všeobecne uznali technológie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov ako kľúčový strategický hodnotový reťazec, a ďalej navrhuje európsky program strechových solárnych systémov pre nadchádzajúcu vlnu renovácií; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa zásada prvoradosti energetickej efektívnosti začlenila do všetkých politík a opatrení, a to aj pri znižovaní energetických potrieb týkajúcich sa vykurovania, chladenia a teplej vody a používania energie na osvetlenie a vetranie – pričom by sa elektrifikácia zvyškového dopytu mala dosiahnuť vďaka energii z obnoviteľných zdrojov v kombinácii s tepelnými čerpadlami alebo účinnými systémami diaľkového vykurovania a chladenia využívajúcimi energiu z obnoviteľných zdrojov –, ako aj pri riadení zaťaženia a flexibilite; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdôrazňuje, že je potrebné odstrániť prekážky, zlepšiť prístup do siete vrátane, okrem iného, potreby harmonizácie a zjednodušenia povolení pre MSP, a zdôrazňuje potrebu plánovať IPR, aby sa dosiahli synergie, napríklad v oblasti prístupnosti budov, seizmickej a požiarnej bezpečnosti, elektromobility (vrátane predbežnej kabeláže a nabíjacích miest pre elektrické vozidlá), zlepšenia odolnosti budov voči zmene klímy, a to aj vytváraním zelených plôch, striech a stien, ktoré zlepšujú hospodárenie s vodou a pomáhajú zvyšovať biodiverzitu v mestách; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pripomína, že aspekty protipožiarnej bezpečnosti by sa mali zohľadniť počas projektovania, výberu materiálov, výstavby, renovácie a prevádzky budov s cieľom zlepšiť prevenciu, odhaľovanie, včasné odstraňovanie, evakuáciu, delenie na požiarne úseky, štrukturálnu bezpečnosť a boj proti požiarom, ako aj príslušné právomoci odborníkov zapojených do projektovania, výstavby a renovácie; |
| --- | --- |

46.

| 47. | domnieva sa, že energeticky hospodárne budovy by mali byť zdravé, cenovo dostupné, bezpečné a udržateľné; zdôrazňuje význam vynaloženej energie, udržateľnosti budov, efektívneho využívania zdrojov, tepelnej pohody, zlepšenej kvality ovzdušia, zdravej klímy vnútorného prostredia, ako aj prístupov založených na životnom cykle v súlade s obehovým hospodárstvom, a zdôrazňuje, že je nutné, aby stratégia pre udržateľné zastavané prostredie uplatňovala holistický a integrovaný prístup; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je dôležité začleniť pasívne a prírodné prvky do projektovania budov, a zdôrazňuje obrovský potenciál využívania povrchu plášťa budovy, aby sa zastavané prostredie premenilo na decentralizovaného výrobcu energie z obnoviteľných zdrojov a aby sa pritom šetrili pozemky a krajinné oblasti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | zdôrazňuje potrebu primeraného riadenia a znižovania stavebného odpadu a odpadu z demolácie; konštatuje, že by sa mali vytvoriť systémy zberu a spätného zberu a zariadenia na triedenie, aby sa zabezpečilo primerané a bezpečné nakladanie so všetkým stavebným odpadom, ako aj systémy pre recykláciu alebo opätovné použitie stavebných materiálov, bezpečné zaobchádzanie, odstraňovanie a nahrádzanie nebezpečných látok v odpadových tokoch, s cieľom chrániť zdravie bývajúcich a pracovníkov, ako aj životné prostredie; domnieva sa, že by sa mal zaviesť systém označovania obehového hospodárstva založený na environmentálnych normách a kritériách, a to pre materiály podľa ich potenciálu na nekomplikované a nízkoenergetické opätovné zaradenie do hodnotového reťazca, najmä zohľadňujúc úlohu druhotných surovín; konštatuje, že existujúci prístup založený na vyhlásení o environmentálnych vlastnostiach výrobku sa musí rozšíriť a mal by sa použiť ako podklad pre posúdenie budovy, ako je rámec úrovne (úrovní) vytvorený Komisiou; vyzýva Komisiu, aby navrhla konkrétne opatrenia týkajúce sa týchto otázok ako súčasť akčného plánu pre obehové hospodárstvo a stratégie udržateľného zastavaného prostredia; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdôrazňuje, že mestá budú v lete v dôsledku zmeny klímy čoraz viac vystavené vyšším teplotám; okrem toho zdôrazňuje viacnásobné prínosy riešení zelenej infraštruktúry pri zlepšovaní kvality ovzdušia, pohodlia a odolnosti voči zmene klímy, pri podstatnom znížení energetických požiadaviek, pri pomoci obnoviť vodný cyklus a podporiť mestskú biodiverzitu a zároveň prispievať k zásadám obehovosti; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby stimulovali využívanie prírodných a nízkouhlíkových stavebných materiálov a zavádzanie zelených striech a stien, chladných povrchov a iných pasívnych techník počas veľkých stavebných renovácií a výstavby nových budov; vyzýva Komisiu, aby zohľadnila tieto úvahy a podporovala ekologické infraštruktúrne riešenia v rámci iniciatívy týkajúcej sa vlny renovácií; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pripomína, že udržateľné stavebné materiály, ako je certifikované drevo, sú nevyhnutné na dosiahnutie nízkouhlíkového a trvácneho fondu budov, a že výstavba otvára príležitosť na ukladanie uhlíka do biologických stavebných výrobkov v rámci možností udržateľnej dostupnosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdôrazňuje význam preskúmania existujúcich harmonizovaných noriem tak, aby sa vzťahovali na výkonnosť v oblasti udržateľnosti stavebných výrobkov, ktoré by mali byť v súlade so spoločným európskym prístupom, pokiaľ ide o výpočet životného cyklu, a existujúcimi európskymi normami, t. j. EN 15978 pre budovy a EN 15804 pre stavebné výrobky; zdôrazňuje, že pri navrhovaní renovácií by sa mal optimalizovať vplyv energie a klímy na celý životný cyklus budovy – v súlade s cieľmi obehového hospodárstva –, pričom by sa mali zohľadniť vplyvy výroby, používania a návrhu na recyklovateľnosť, recykláciu stavebných výrobkov a odpadu a zariadení potrebných na opravu; vyzýva Komisiu, aby riešila tieto otázky v stratégii pre obehové hospodárstvo a aby do roku 2021 preskúmala nariadenie (EÚ) č. 305/2011 o harmonizovaných podmienkach uvádzania stavebných výrobkov na trh (27), s cieľom umožniť dobré fungovanie vnútorného trhu s týmito výrobkami a odmeňovať technologický výskum a inovácie zamerané na podporu renovácie a výstavby vysoko energeticky hospodárnych budov; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzýva Komisiu, aby ďalej určovala najlepšie postupy pre IPR, ktoré by zahŕňali aj historické budovy a budovy kultúrneho dedičstva; uznáva osobitosť a krehkosť budov dedičstva a domnieva sa, že v prevažnej väčšine prípadov je možné zladiť ochranu budov a vyššiu energetickú hospodárnosť, pričom zdôrazňuje, že renovácia budov dedičstva by sa mala vždy vykonávať v súlade s vnútroštátnymi pravidlami ochrany, Benátskou chartou z roku 1964 o ochrane a obnove pamiatok a sídiel a pôvodnou architektúrou; |
| --- | --- |

52.

| 53. | zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť skutočné úspory energie overovaním certifikovanými expertmi a monitorovaním energetickej hospodárnosti po renovácii, keďže sa tým zabezpečí vysoká kvalita renovácií, lepšie investičné príležitosti a vyššia nákladová účinnosť (28); |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzýva členské štáty, aby maximalizovali a podporovali opätovné použitie, recykláciu a rekuperáciu materiálov, a to v rámci svojich stratégií obstarávania a projektov renovácie a výstavby financovaných z verejných zdrojov, napríklad preskúmaním cieľov zeleného verejného obstarávania (29), ako aj zefektívnením energetickej hospodárnosti, environmentálnych a sociálnych kritérií pre renovácie budov, a to pri súčasnom zabezpečení rovnakých podmienok vo verejných súťažiach; pripomína význam stavebných materiálov z miestnych zdrojov s cieľom zachovať stavebné tradície, zabezpečiť, aby materiály čo najviac zodpovedali klimatickým podmienkam každého regiónu, ako aj s cieľom znížiť emisie a náklady na dopravu; |
| --- | --- |

54.

Normy, zručnosti a zdravé budovy

| 55. | zdôrazňuje význam súvisiacich prínosov v súvislosti s požiadavkami na renováciu v hraničných bodoch, keďže tieto požiadavky nevedú len k úsporám energie, ale aj k zvýšeniu hodnoty majetku a podporujú prekonávanie prekážok, ako sú oddelené pohnútky; domnieva sa, že by sa mala uprednostňovať dôkladná renovácia vrátane postupnej dôkladnej renovácie najmenej hospodárnych budov, a to najmä stanovením minimálnych noriem pre energetickú hospodárnosť, ktoré sú nevyhnutné pre investície do renovácie, a mali by sa uplatňovať horizontálne a mali by vychádzať z existujúcich vnútroštátnych energetických štítkov; domnieva sa, že takéto opatrenia sú prínosom pre obyvateľov domov a mohli by občanom pomôcť vymaniť sa z energetickej chudoby (30); konštatuje mimoriadne nízku úroveň dôkladných renovácií s očakávanou mierou 0,2 %; navrhuje preskúmanie a zavedenie minimálnych mier renovácií s cieľom splniť ciele v oblasti klimatickej neutrality do roku 2050; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zdôrazňuje, že postupne sprísnené minimálne normy pre energetickú hospodárnosť budov pomáhajú realizovať dlhodobé stratégie renovácie – ak sú správne naplánované a postupne zavádzané – vytvárajú investičnú bezpečnosť pre trh, najmä ak ich sprevádza budovanie kapacít, poradenstvo prispôsobené konkrétnym potrebám, technická pomoc a finančná podpora; |
| --- | --- |

56.

| 57. | požaduje silnejší prístup založený na dôkazoch, ktorý prostredníctvom spoľahlivých a posilnených údajov umožní presne odhadnúť energetickú hospodárnosť budov a nákladovo efektívne opatrenia, čím sa podporia rovnaké podmienky pre najlepšie postupy v nákladovo efektívnych riešeniach v EÚ; |
| --- | --- |

57.

| 58. | je presvedčený, že zavedenie pasportu obnovy budovy s cieľom posilniť, koordinovať a sledovať sústavné zlepšovania a monitorovať dôkladnosť renovácie a energetickú hospodárnosť je prospešné pre vlastníkov domov, prevádzkovateľov budov a nájomníkov, ktorí by mali mať prístup k pasportu obnovy budovy; zdôrazňuje, že tento pasport obnovy by mal byť spoločným nástrojom EÚ prispôsobeným národným a regionálnym osobitostiam s cieľom riešiť výzvy, ktoré predstavuje rôznorodosť fondu budov, a mal by byť v súlade s existujúcou certifikáciou energetickej hospodárnosti budov; |
| --- | --- |

58.

| 59. | zdôrazňuje, že je dôležité konsolidovať informácie o budovách do jednotného digitálneho nástroja; domnieva sa, že by to malo zahŕňať potenciál obehovosti materiálu, hodnotenie faktorov kvality ovzdušia vo vnútornom prostredí – a to aj z hľadiska zdravia a bezpečnosti – a spoľahlivé ukazovatele založené na existujúcich environmentálnych nástrojoch a normách; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zdôrazňuje význam a potenciál Fondu na spravodlivú transformáciu v kontexte plánu obnovy po kríze súvisiacej s pandémiou COVID-19, pokiaľ ide o odbornú prípravu a kvalifikáciu pracovníkov v odvetví stavebníctva a renovácií a zvyšovanie kvalifikácie a rekvalifikáciu pracovníkov v postihnutých regiónoch, vrátane digitalizácie spoločností pri prechode na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo; |
| --- | --- |

60.

| 61. | zdôrazňuje, že projekty renovácie budov by mali vždy viesť k zdravým budovám bez plesní a zohľadňovať kvalitu vnútorného prostredia; zdôrazňuje, že revízia noriem kvality ovzdušia, tepelných podmienok a iných aspektov zdravia a pohodlia vo vnútorných priestoroch vrátane denného svetla a mechanického vetrania prispieva k zdraviu a produktivite používateľov budov a zlepšuje ich pracovné a študijné výsledky, ako aj zaisťuje značné úspory v oblasti sociálneho zabezpečenia, a tým znižuje verejné výdavky členských štátov a je prospešná pre hospodárstvo EÚ a jej občanov ako celok; |
| --- | --- |

61.

| 62. | zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť primeranú úroveň know-how v oblasti údržby a využívania budov odborníkmi a užívateľmi budovy vrátane zmeny správania, aby bolo možné v plnej miere využívať výhody spojené so zvýšenou energetickou hospodárnosťou; |
| --- | --- |

62.

| 63. | vyzýva Komisiu, aby začala iniciatívu EÚ v oblasti zručností a informácií v odvetví renovácií a budov, ktorá by zahŕňala rodovú dimenziu, s cieľom zapojiť zainteresované strany do rekvalifikácie, zvyšovania úrovne zručností a budovania kapacít, a to so zameraním na zamestnanosť, najmä s cieľom prilákať mladých ľudí do práce v odvetví renovácií; zdôrazňuje, že zabezpečenie kvality, súladu a bezpečnosti si vyžaduje, aby odborníci, ktorí sa zúčastňujú na fáze projektovania a výstavby/renovácie, mali primerané kompetencie a zručnosti, a aby to zahŕňalo aj sprostredkovateľov, ako sú montéri, architekti alebo dodávatelia; vyzýva členské štáty, aby vypracovali vnútroštátnu stratégiu na zlepšenie zručností v sektore stavebníctva so zameraním na energetickú hospodárnosť, udržateľnosť materiálov a obehovosť, pasívne techniky a integráciu energie z obnoviteľných zdrojov vrátane vlastnej spotreby a digitálnych riešení a aby pracovníkom v mikropodnikoch a malých a stredných podnikoch poskytli osobitnú podporu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | vyzýva Komisiu, aby podporovala zručnosti a inovácie v rámci IPR prostredníctvom Fondu na spravodlivú transformáciu, cielených akcií v rámci akcií Marie Curie-Skłodowskej a programu Erasmus+ a aby zriadila misiu programu Horizont Európa na obnovu spoločenstiev a štvrtí, ako aj Výkonnú agentúru pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru (EACEA), aby presadzovala a vykonávala strategickú alianciu zručností v stavebníctve zameranú na navrhovanie a poskytovanie spoločného obsahu odbornej prípravy s cieľom riešiť existujúce medzery v zručnostiach; rovnako vyzýva jednotlivcov, podniky a organizácie, aby využívali pilotný projekt pre zaručenie zručností a vzdelávania a podobné systémy odbornej prípravy, zlepšenia zručností a vzdelávania v odvetviach renovácií; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vyzýva Komisiu, aby do roku 2022 vydala dôkladné posúdenia vplyvu, pokiaľ ide o typológie budov, užívateľov a nájomníkov, a aby vytvorila legislatívny rámec, ktorým by sa pre existujúce budovy zaviedli minimálne normy pre energetickú hospodárnosť, ktoré sa postupom času sprísnia v súlade s cieľom na rok 2050; zdôrazňuje, že tieto normy by pomohli dosiahnuť vysoko energeticky hospodárny a dekarbonizovaný fond budov najneskôr do roku 2050 a mohli by zviditeľniť trh a zaistiť jeho bezpečnosť, pokiaľ ide o transformáciu existujúceho fondu budov; zdôrazňuje, že minimálne normy pre energetickú hospodárnosť na vnútroštátnej úrovni by mali byť sprevádzané komplexným balíkom politických opatrení zahŕňajúcim prinajmenšom informácie a poskytovanie personalizovaného poradenstva občanom a primeranej finančnej podpory; |
| --- | --- |

65.

| 66. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby do roku 2025 zaviedli zrýchlené vydávanie digitálnych pasportov obnovy budovy vrátane časti poskytujúcej informácie o zlepšení kvality ovzdušia vo vnútorných priestoroch a o zdravých budovách; |
| --- | --- |

66.

| 67. | vyzýva Komisiu, aby vytvorila „kalkulačku EÚ pre klímu“ ako súčasť jej vlny renovácií, ktorá zabezpečí presné a zrozumiteľné označovanie stavebných materiálov, výrobkov a služieb súvisiacich s renováciou fondu budov EÚ do roku 2050; zdôrazňuje, že kalkulačka EÚ pre klímu by mala zabezpečiť rovnaké podmienky pre kľúčových aktérov, ktorí sú súčasťou stopy skleníkových plynov IPR v rámci fondu budov EÚ (alebo s touto stopou súvisia), a že takýto „holistický prístup“ by pripravil cestu pozitívnym účinkom správania občanov, priemyslu a MSP v EÚ; zdôrazňuje, že táto koncepcia musí byť založená na zásadách obehového hospodárstva a hospodárstva založeného na životnom cykle, s cieľom stimulovať dopyt po tovare, ktorý je šetrný voči klíme a ktorý je vyrobený v Európe, čím sa posilní konkurencieschopnosť odvetvia stavebníctva EÚ; navrhuje Komisii, aby pri odhade emisií skleníkových plynov používala už známe vedecké metódy a inšpirovala sa napríklad svojou „environmentálnou stopou výrobku“; |
| --- | --- |

67.

| 68. | žiada, aby nadchádzajúca revízia smernice o energetickej efektívnosti zahrnula do článkov 3, 5 a 18 zvýšenú úroveň ambícií a aby sa pri revízii smernice o energetickej hospodárnosti budov vypracoval nový prístup k vymedzeniu stavebných noriem, ktoré sú v súlade s cieľmi EÚ v oblasti energetiky a klímy; |
| --- | --- |

68.

| 69. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala vplyv osvedčení o energetickej hospodárnosti vo všetkých členských štátoch EÚ a aby posilnila existujúce ustanovenia; konštatuje, že spoľahlivosť, konzistentnosť a porovnateľnosť osvedčení o energetickej hospodárnosti v celej EÚ by sa mali zlepšiť, aby sa osvedčenia o energetickej hospodárnosti stali dôveryhodným trhovým nástrojom na posudzovanie hospodárnosti a kvality budov, najmä vo finančnom sektore; |
| --- | --- |

69.

Digitalizácia a spoľahlivé údaje

| 70. | domnieva sa, že digitalizácia umožňuje aktívnu účasť občanov v energetickom systéme prostredníctvom distribuovanej výroby, uskladňovania, flexibility, ako aj integrácie a prepojenia odvetví; zdôrazňuje úlohu digitalizácie a údajov pri urýchlení plánovania, vykonávania, kontroly a monitorovania výsledkov renovačných plánov, ako aj pre efektívnejšie plánovanie a riadenie energetiky; |
| --- | --- |

70.

| 71. | vyzýva Komisiu, aby skúmala spoľahlivosť a nedostatočný počet údajov týkajúcich sa budov a zohľadnila, ako môže ďalšie využívanie digitalizácie pozitívne prispieť k zabezpečeniu silného prístupu založeného na dôkazoch pri prijímaní politík týkajúcich sa energetickej hospodárnosti a renovácie; uznáva potrebu digitalizácie vnútroštátnych databáz osvedčení o energetickej hospodárnosti, údajov týkajúcich sa budov a ďalších informácií z oblasti stavebníctva, aby boli k dispozícii pri žiadosti o digitálny pasport budovy a iných aplikáciách týkajúcich sa inteligentných budov; |
| --- | --- |

71.

| 72. | považuje „internet vecí“ za prostriedok na meranie skutočného vplyvu renovácie na energetickú hospodárnosť budov a faktor umožňujúci rozsiahle nákladovo efektívne stratégie renovácie; zdôrazňuje potenciálnu úlohu, ktorú by mohla zohrávať integrovaná umelá inteligencia pri analýze údajov a pri monitorovaní, riadení a úprave spotreby energie v budovách; |
| --- | --- |

72.

| 73. | domnieva sa, že digitalizácia budov a stavebné technológie sú kľúčovou hnacou silou väčšej energetickej hospodárnosti; vyzýva všetkých dotknutých miestnych, regionálnych, národných a európskych aktérov, aby sa aktívne podieľali na podpore digitalizácie; |
| --- | --- |

73.

| 74. | zdôrazňuje prínosy sietí s veľmi vysokou kapacitou pre komunikačnú infraštruktúru pri podpore inteligentných domov, ktoré sa chápu ako domy integrované do širšieho digitálneho energetického ekosystému, ktorý umožňuje budovám využívať a poskytovať inteligentné funkcie a umožňovať integráciu a úspory energie v rôznych odvetviach hospodárstva vrátane reakcie na strane dopytu a optimalizácie využívania energie vnútri budovy, ako sú inteligentné spotrebiče, domáce automatizačné zariadenia, elektrické tepelné čerpadlá, batériové akumulátory, nabíjacie stanice pre elektrické vozidlá a inteligentné merače a ďalšie digitálne technológie; víta cieľ revidovanej smernice o energetickej hospodárnosti budov, ktorým je ďalšia podpora technológií inteligentných budov prostredníctvom indikátora inteligentnej pripravenosti ako podporného nástroja pri hodnotení inteligentnej pripravenosti budov a zvyšovaní informovanosti vlastníkov a obyvateľov budov o prínose systémov automatizácie a riadenia budov pre celkovú hospodárnosť budov, pričom uplatnenie týchto systémov podľa článkov 14 a 15 by sa malo rozšíriť; |
| --- | --- |

74.

| 75. | zdôrazňuje význam inteligentných sietí, ktoré umožňujú efektívne začlenenie energie z obnoviteľných zdrojov do elektrických sústav, a nabáda k hľadaniu nových príležitostí s rozhraniami s prevádzkovateľmi prenosových/prepravných sústav a prevádzkovateľmi distribučných sústav pre lepšiu energetickú hospodárnosť a služby v oblasti elektrickej energie; zdôrazňuje, že inteligentné budovy pripojené k nano- alebo mikrosieťam môžu zabezpečiť lepšiu stabilitu dodávok elektrickej energie a dostupnosť vykurovacích/chladiacich systémov; |
| --- | --- |

75.

| 76. | zdôrazňuje, že bývanie a práva spotrebiteľov si vyžadujú sociálne záruky, ochranu údajov, ochranu súkromia a súhlas, a to v súlade s všeobecným nariadením o ochrane údajov; zdôrazňuje, že digitálne riešenia poskytované počas renovácií by mali byť intuitívne, jednoduché a interoperabilné, pričom ich inštalácia musí byť sprevádzaná potrebnou odbornou prípravou, informáciami a podporou pre obyvateľov budov; v tejto súvislosti zdôrazňuje potenciál neintruzívnych digitálnych technológií; |
| --- | --- |

76.

| 77. | vyzýva Komisiu, aby v smernici o energetickej hospodárnosti budov zhodnotila potrebu preskúmať požiadavky nabíjacej infraštruktúry; zdôrazňuje, že inteligentná nabíjacia infraštruktúra je predpokladom zvýšenia čistej elektromobility; |
| --- | --- |

77.

Vlna renovácií

| 78. | považuje vlnu renovácií za príležitosť na dosiahnutie energeticky hospodárneho a klimaticky neutrálneho fondu budov do roku 2050 prostredníctvom akčného plánu pre IPR so zameraním na spoločenstvá, najmä na spoločenstvá, ktoré čelia energetickej chudobe, a na zabezpečenie zdravých, dôstojných, cenovo dostupných a energeticky hospodárnych budov, v ktorých môžu ľudia dosiahnuť svoj plný potenciál v súlade s Európskou zelenou dohodou a v súlade s cieľom dosiahnuť nulovú bilanciu emisií do roku 2050, pričom tento akčný plán by sa mal môcť realizovať v plnej súčinnosti aj s novou priemyselnou stratégiou pre Európu, stratégiou pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu, stratégiou pre obehové hospodárstvo, Mechanizmom spravodlivej transformácie a nástrojmi obnovy, ako aj so stratégiami na prispôsobenie Európy digitálnemu veku; |
| --- | --- |

78.

| 79. | je presvedčený, že vlna renovácií môže zmierniť vplyv krízy súvisiacej s pandémiou COVID-19, a to stimulovaním národných a miestnych hospodárstiev, a napríklad podporovaním kvalitných a dôležitých pracovných miest v odvetviach stavebníctva a energie z obnoviteľných zdrojov a podporou pracovníkov v mikropodnikoch, malých a stredných podnikoch (MSP), ktorí tvoria 97 % tohto sektora, a v konečnom dôsledku spúšťaním viacerých príležitostí a rôznych prínosov, ktoré by sa mohli dosiahnuť lepšou energetickou hospodárnosťou v európskom fonde budov vrátane sociálnych a environmentálnych súvisiacich prínosov; zdôrazňuje, že vlna renovácií môže zohrávať dôležitú úlohu pri udržateľnom oživení a môže byť ústredným prvkom všetkých plánov obnovy po pandémii COVID-19; zdôrazňuje preto, že Komisia by nemala odkladať tento návrh a mala by mať na starosti poskytnutie prehľadu o všetkých dostupných možnostiach financovania; |
| --- | --- |

79.

| 80. | žiada ambiciózne vykonávanie balíka opatrení v oblasti čistej energie; zdôrazňuje úlohu NEKP pri maximalizácii príležitostí v sektore budov; potvrdzuje svoje odhodlanie podrobne sledovať vykonávanie tohto a všetkých ostatných ustanovení a vyzýva Komisiu, aby zabezpečila presadzovanie opatrení obsiahnutých v revidovanej smernici o energetickej hospodárnosti budov; |
| --- | --- |

80.

| 81. | vyzýva Komisiu, aby stanovila zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti ako základ procesu renovácie fondu budov EÚ v súlade s nariadením o riadení energetickej únie; |
| --- | --- |

81.

| 82. | víta dlhodobé stratégie renovácie v členských štátoch pri stanovovaní míľnikov, rokov 2030 a 2040, na ceste k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality; vyjadruje znepokojenie nad značnými oneskoreniami niektorých členských štátov pri predkladaní ich dlhodobých stratégií renovácie; vyzýva tieto členské štáty, aby využili príležitosť na splnenie svojich právnych záväzkov vyplývajúcich zo smernice o energetickej hospodárnosti budov a predložili oneskorené dlhodobé stratégie renovácie; nabáda vlády, aby zaviedli inovatívne politiky s cieľom aktívne zapojiť občanov do programov energetickej efektívnosti; domnieva sa, že dlhodobé stratégie renovácie by sa mali uznať ako kľúčový nástroj plánovania, merania pokroku a dosahovania cieľov energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

82.

| 83. | zdôrazňuje, že veľmi energeticky hospodárny dekarbonizovaný fond budov by sa mal dosiahnuť prostredníctvom výrazného zníženia spotreby energie, s vykonávaním silných a podporných politík v oblasti energetickej efektívnosti, pričom zvyškové potreby by sa mali pokryť energiou z obnoviteľných zdrojov; zdôrazňuje, že renovácie budov by mali byť začlenené do širšieho úsilia o dekarbonizáciu energetického systému a mali by ísť ruka v ruke s investíciami do napríklad efektívnych miestnych energetických sústav a tepelných čerpadiel tým, že sa uplatní prístup systémov/obvodov, ktorý integruje všetky potenciálne opatrenia v oblasti efektívnosti, ako je rekuperácia prebytočného tepla; vyzýva členské štáty, aby definovali konkrétne opatrenia na využitie zisteného potenciálu vysoko efektívnej kogenerácie a diaľkového vykurovania; zdôrazňuje, že tento systémový prístup je potrebný na dosiahnutie prechodu na vysoko energeticky efektívne hospodárstvo plne založené na energii z obnoviteľných zdrojov a na zabezpečenie súladu s cieľom obmedziť globálne otepľovanie na menej ako 1,5 oC; |
| --- | --- |

83.

| 84. | víta oznámenie Komisie zamerané na podporu renovácií v školách, nemocniciach a bývaní pre ľudí v núdzi, a najmä pokiaľ ide o fond verejných budov, ktorý je často v najhoršom stave; zdôrazňuje však výzvu zaoberať sa veľkým fondom bytových budov, ktoré predstavujú 75 % zastavaného prostredia v EÚ; |
| --- | --- |

84.

| 85. | súhlasí s analýzou, že existuje veľké množstvo prínosov, ktoré sprevádzajú renovácie zamerané na energetickú hospodárnosť v budovách, ako je lepšie vzdelávanie, rýchlejšia rekuperácia a odstránenie energetickej chudoby ľudí; poukazuje na zlepšenie kvality ovzdušia vo vnútornom a vonkajšom prostredí, znižovanie emisií, zvýšenie energetickej účinnosti, zlepšenie tepelnej pohody, zníženie závislosti od dovozu a zníženie energetickej chudoby; požaduje, aby sa tento prínos systematicky začleňoval do IPR; |
| --- | --- |

85.

| 86. | vyzýva členské štáty, aby začali medziodvetvové komunikačné kampane prispôsobené jednotlivým krajinám o viacerých príležitostiach a rôznych výhodách, ktoré prináša zlepšená energetická hospodárnosť fondu budov, a aby takisto poskytovali informácie o jednotných kontaktných miestach a dostupných možnostiach financovania, a to aj na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

86.

| 87. | vyzýva Komisiu, aby začlenila opatrenia súvisiace s vlnou renovácií do nových a zrevidovaných právnych predpisov EÚ a preskúmala ciele v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 a v plnej miere pritom dodržiavala zásadu subsidiarity a nákladovú efektívnosť, s cieľom umožniť súčinnosť medzi rôznymi právnymi predpismi a nasmerovať ich na trajektóriu ku klimatickej neutralite, a aby zároveň zabezpečila, že renovácia budov bude začlenená ako kľúčová politika, aby sa prekonala medzera v cieľoch na rok 2030; zdôrazňuje potrebu finančnej podpory na zabezpečenie cenovej dostupnosti bývania pre vlastníkov a nájomcov; |
| --- | --- |

87.

| 88. | vyzýva Komisiu, aby posúdila dlhodobé stratégie renovácie a vydala odporúčania pre členské štáty, v ktorých sa poukáže na existujúce nedostatky a najlepšie postupy; vyzýva členské štáty, aby monitorovali vykonávanie svojich dlhodobých stratégií renovácie a každých 5 rokov ich preskúmali v súlade s cyklom hodnotenia stanoveným Rámcovým dohovorom Organizácie Spojených národov o zmene klímy a v súlade s jeho mechanizmom zvyšovania cieľov, aby sa zabezpečilo dosiahnutie cieľa vysoko energeticky hospodárneho a klimaticky neutrálneho fondu budov; vyzýva členské štáty, aby prijali dlhodobé stratégie renovácie ako nástroj na vytvorenie hospodárskeho stimulu a spôsob obnovy a aby vyžadovali ich ambiciózne, podrobné a naliehavé dokončenie; vyzýva členské štáty, ktoré ešte nepredložili svoje dlhodobé stratégie renovácie, aby to urobili čo najskôr; |
| --- | --- |

88.

| 89. | požaduje začlenenie odvetví stavebníctva a renovácie, najmä mikropodnikov, malých a stredných podnikov, do balíkov na podporu obnovy; žiada, aby sa v pláne hospodárskych stimulov uprednostňovali investície do renovácií budov smerom k vysoko energeticky hospodárnemu fondu budov založenému na energii z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

89.

o

o o

| 90. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie všetkým inštitúciám EÚ a členským štátom. |
| --- | --- |

90.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 210.

(2)  Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 75.

(3)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82.

(4)  Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

(5)  Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 125.

(6)  Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 54.

(7)  Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 5.

(8)  Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51.

(9)  Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1.

(10)  Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7.

(11)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0005.

(12)  Prijaté texty, P9_TA(2019)0078.

(13)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0217.

(14)  Prijaté texty, P8_TA(2018)0438.

(15)  Ú. v. EÚ C 463, 21.12.2018, s. 10.

(16)  Ú. v. EÚ C 204, 13.6.2018, s. 23.

(17)  Ú. v. EÚ C 204, 13.6.2018, s. 35.

(18)  Ürge-Vorsatz Diana, Tirado-Herrero Sergio, Fegyverneky Sándor, Arena Daniele, Butcher Andrew a Telegdy Almos, Employment Impacts of a Large-Scale Deep Building Energy Retrofit Programme in Hungary, (Vplyv rozsiahlej dôkladnej energetickej renovácie budov na zamestnanosť v Maďarsku) 2010; Janssen Rod a Staniaszek Dan, How Many Jobs? (Koľko pracovných miest?) A Survey of the Employment Effects of Investment in Energy Efficiency of Buildings (Prieskum vplyvu investícií do energetickej hospodárnosti budov na zamestnanosť), The Energy Efficiency Industrial Forum, 2012.

(19)  Svetová zdravotnícka organizácia: Over half a million premature deaths annually in the European Region attributable to household and ambient air pollution, (Vyše polovica predčasných úmrtí v európskom regióne spôsobená znečistením domácností a okolitého ovzdušia), 2018.

(20)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. januára 2020 o Európskej zelenej dohode, ods. 22, Prijaté texty, P9_TA(2020)0005.

(21)  Oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 o európskej zelenej dohode (COM(2019)0640), strana 9.

(22)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2002 z 11. decembra 2018, ktorou sa mení smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 210); smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov a smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 75); smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

(23)  Castellazzi, L., Bertoldi, P., Economidou, M., Overcoming the split incentive barrier in the building sectors: (Prekonávanie prekážky oddelených pohnútok v sektore budov:) unlocking the energy efficiency potential in the rental & multifamily sectors (uvoľnenie potenciálu energetickej hospodárnosti v sektore prenájmu a viacbytových domov), Luxemburg, Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2017, https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC101251/ldna28058enn.pdf

(24)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 z 5. júna 2019 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a o zmene smernice 2012/27/EÚ (Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 125).

(25)  Hyland, Marie, Lyons, Ronan, Lyons, Sean, The value of domestic building energy efficiency – evidence from Ireland, (Hodnota domácej energetickej hospodárnosti budov – dôkaz z Írska) Energy Economics, zv. 40, 2012; Mangold, Mikael, Österbring, Magnus, Wallbaum, Holger, Thuvander, Liane, Femenias, Paula, Socio-economic impact of renovation and retrofitting of the Gothenburg building stock, (Sociálno-ekonomický vplyv renovácie a modernizácie fondu bodov v Göteborgu), Energy and Buildings, zv. 123, 2016.

(26)  Osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 11/2020 z 28. apríla 2020 s názvom Energetická efektívnosť budov: naďalej je potrebné klásť väčší dôraz na nákladovú účinnosť, https://www.eca.europa.eu/sk/Pages/DocItem.aspx?did=53483

(27)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 305/2011 z 9. marca 2011, ktorým sa ustanovujú harmonizované podmienky uvádzania stavebných výrobkov na trh a ktorým sa zrušuje smernica Rady 89/106/EHS (Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 5).

(28)  Európsky dvor audítorov, op. cit.

(29)  Oznámenie Komisie zo 16. júla 2008 s názvom Verejné obstarávanie pre lepšie životné prostredie (COM(2008)0400).

(30)  Pracovný dokument útvarov Komisie – Posúdenie vplyvu pripojené k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov, s. 95 – 97, (SWD(2016)414).

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/83 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/83

---

P9_TA(2020)0228

Nedostatok liekov – ako riešiť vznikajúci problém

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o nedostatku liekov – ako riešiť vznikajúci problém (2020/2071(INI))

(2021/C 385/09)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 3 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 3 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ),

| — | so zreteľom na článok 6 ods. 1 Zmluvy o EÚ a článok 35 Charty základných práv Európskej únie o práve všetkých európskych občanov na preventívnu zdravotnú starostlivosť, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 6 ods. 1 Zmluvy o EÚ a článok 35 Charty základných práv Európskej únie o práve všetkých európskych občanov na preventívnu zdravotnú starostlivosť,

| — | so zreteľom na článok 14 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a článok 36 Charty základných práv Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 14 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a článok 36 Charty základných práv Európskej únie,

| — | so zreteľom na články 101 a 102 ZFEÚ a na Protokol č. 27 o vnútornom trhu a hospodárskej súťaži, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 101 a 102 ZFEÚ a na Protokol č. 27 o vnútornom trhu a hospodárskej súťaži,

| — | so zreteľom na ustanovenia článkov 107 a 108 ZFEÚ o štátnej pomoci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ustanovenia článkov 107 a 108 ZFEÚ o štátnej pomoci,

| — | so zreteľom na článok 168 ZFEÚ, podľa ktorého sa pri vymedzovaní a uskutočňovaní všetkých politík a činností Únie musí zabezpečiť vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 168 ZFEÚ, podľa ktorého sa pri vymedzovaní a uskutočňovaní všetkých politík a činností Únie musí zabezpečiť vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/83/ES zo 6. novembra 2001, ktorou sa ustanovuje zákonník Spoločenstva o humánnych liekoch (1), povinnosti stanovené v jej článku 81 o zabezpečení primeraných a plynulých dodávok liekov a jej článok 23a o oznámení príslušnému orgánu, ak sa produkt prestane dočasne alebo trvalo uvádzať na trh, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/83/ES zo 6. novembra 2001, ktorou sa ustanovuje zákonník Spoločenstva o humánnych liekoch (1), povinnosti stanovené v jej článku 81 o zabezpečení primeraných a plynulých dodávok liekov a jej článok 23a o oznámení príslušnému orgánu, ak sa produkt prestane dočasne alebo trvalo uvádzať na trh,

| — | so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu a Rade v súlade s článkom 59 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/83/ES zo 6. novembra 2001, ktorou sa ustanovuje zákonník Spoločenstva o humánnych liekoch (COM(2017)0135), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu a Rade v súlade s článkom 59 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/83/ES zo 6. novembra 2001, ktorou sa ustanovuje zákonník Spoločenstva o humánnych liekoch (COM(2017)0135),

| — | so zreteľom na závery Rady z 8. júna 2010 s názvom Rovnosť a zdravie vo všetkých politikách: solidarita v oblasti zdravia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 8. júna 2010 s názvom Rovnosť a zdravie vo všetkých politikách: solidarita v oblasti zdravia,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 536/2014 zo 16. apríla 2014 o klinickom skúšaní liekov na humánne použitie, ktorým sa zrušuje smernica 2001/20/ES (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 536/2014 zo 16. apríla 2014 o klinickom skúšaní liekov na humánne použitie, ktorým sa zrušuje smernica 2001/20/ES (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (4),

| — | so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/161 z 2. októbra 2015, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/83/ES o ustanovenia týkajúce sa podrobných pravidiel bezpečnostných prvkov uvádzaných na obale liekov na humánne použitie (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/161 z 2. októbra 2015, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/83/ES o ustanovenia týkajúce sa podrobných pravidiel bezpečnostných prvkov uvádzaných na obale liekov na humánne použitie (5),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/745 z 5. apríla 2017 o zdravotníckych pomôckach, zmene smernice 2001/83/ES, nariadenia (ES) č. 178/2002 a nariadenia (ES) č. 1223/2009 a o zrušení smerníc Rady 90/385/EHS a 93/42/EHS (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/745 z 5. apríla 2017 o zdravotníckych pomôckach, zmene smernice 2001/83/ES, nariadenia (ES) č. 178/2002 a nariadenia (ES) č. 1223/2009 a o zrušení smerníc Rady 90/385/EHS a 93/42/EHS (6),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/561 z 23. apríla 2020, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2017/745 o zdravotníckych pomôckach, pokiaľ ide o dátumy uplatňovania niektorých jeho ustanovení (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/561 z 23. apríla 2020, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2017/745 o zdravotníckych pomôckach, pokiaľ ide o dátumy uplatňovania niektorých jeho ustanovení (7),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/5 z 11. decembra 2018, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 726/2004, ktorým sa stanovujú postupy Spoločenstva pri povoľovaní liekov na humánne použitie a na veterinárne použitie a pri vykonávaní dozoru nad týmito liekmi a ktorým sa zriaďuje Európska agentúra pre lieky, nariadenie (ES) č. 1901/2006 o liekoch na pediatrické použitie a smernica 2001/83/ES, ktorou sa ustanovuje zákonník Spoločenstva o humánnych liekoch (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/5 z 11. decembra 2018, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 726/2004, ktorým sa stanovujú postupy Spoločenstva pri povoľovaní liekov na humánne použitie a na veterinárne použitie a pri vykonávaní dozoru nad týmito liekmi a ktorým sa zriaďuje Európska agentúra pre lieky, nariadenie (ES) č. 1901/2006 o liekoch na pediatrické použitie a smernica 2001/83/ES, ktorou sa ustanovuje zákonník Spoločenstva o humánnych liekoch (8),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o hodnotení zdravotníckych technológií a zmene smernice 2011/24/EÚ (COM(2018)0051) a na pozíciu Európskeho parlamentu v prvom čítaní zo 14. februára 2019 k tomuto návrhu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o hodnotení zdravotníckych technológií a zmene smernice 2011/24/EÚ (COM(2018)0051) a na pozíciu Európskeho parlamentu v prvom čítaní zo 14. februára 2019 k tomuto návrhu,

| — | so zreteľom na Dohodu o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS) a na deklaráciu z Dauhy o dohode TRIPS a verejnom zdraví, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS) a na deklaráciu z Dauhy o dohode TRIPS a verejnom zdraví,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. apríla 2020 s názvom Usmernenia týkajúce sa optimálnych a racionálnych dodávok liekov s cieľom zabrániť ich nedostatku počas pandémie COVID-19 (C(2020)2272), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. apríla 2020 s názvom Usmernenia týkajúce sa optimálnych a racionálnych dodávok liekov s cieľom zabrániť ich nedostatku počas pandémie COVID-19 (C(2020)2272),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 27. mája 2020 s názvom Správny čas pre Európu: náprava škôd a príprava budúcnosti pre ďalšie generácie (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 27. mája 2020 s názvom Správny čas pre Európu: náprava škôd a príprava budúcnosti pre ďalšie generácie (COM(2020)0456),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 27. mája 2020 s názvom Rozpočet EÚ umožňujúci realizáciu plánu obnovy Európy (COM(2020)0442), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 27. mája 2020 s názvom Rozpočet EÚ umožňujúci realizáciu plánu obnovy Európy (COM(2020)0442),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 s názvom Nová priemyselná stratégia pre Európu (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 s názvom Nová priemyselná stratégia pre Európu (COM(2020)0102),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 (COM(2020)0380),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. apríla 2020 o koordinovaných opatreniach EÚ na boj proti pandémii COVID-19 a jej dôsledkom (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. apríla 2020 o koordinovaných opatreniach EÚ na boj proti pandémii COVID-19 a jej dôsledkom (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 18. decembra 2019 o uľahčovaní digitálnej transformácie zdravotnej a inej starostlivosti na digitálnom jednotnom trhu, posilňovaní postavenia občanov a budovaní zdravšej spoločnosti (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. decembra 2019 o uľahčovaní digitálnej transformácie zdravotnej a inej starostlivosti na digitálnom jednotnom trhu, posilňovaní postavenia občanov a budovaní zdravšej spoločnosti (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 2. marca 2017 o možnostiach Európskej únie na zlepšenie prístupu k liekom (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 2. marca 2017 o možnostiach Európskej únie na zlepšenie prístupu k liekom (11),

| — | so zreteľom na usmernenia pracovnej skupiny pre dostupnosť povolených liekov na humánne a veterinárne použitie, ktorá je zložená zo zástupcov Európskej agentúry pre lieky (EMA) a riaditeľov agentúr pre lieky (HMA), najmä na usmernenia z 1. júla 2019 s názvom Guidance on detection and notification of shortages of medicinal products for Marketing Authorisation Holders (MAHs) in the Union (EEA) (Usmernenia k zisťovaniu a nahlasovaniu nedostatku liekov pre držiteľov povolenia na ich uvedenie na trh v Únii (EHP)) (EMA/674304/2018) a usmernenia zo 4. júla 2019 s názvom Good practice guidance for communication to the public on medicines: availability issues (Usmernenia týkajúce sa osvedčených postupov informovania verejnosti o liekoch: problémy týkajúce sa dostupnosti) (EMA/632473/2018), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia pracovnej skupiny pre dostupnosť povolených liekov na humánne a veterinárne použitie, ktorá je zložená zo zástupcov Európskej agentúry pre lieky (EMA) a riaditeľov agentúr pre lieky (HMA), najmä na usmernenia z 1. júla 2019 s názvom Guidance on detection and notification of shortages of medicinal products for Marketing Authorisation Holders (MAHs) in the Union (EEA) (Usmernenia k zisťovaniu a nahlasovaniu nedostatku liekov pre držiteľov povolenia na ich uvedenie na trh v Únii (EHP)) (EMA/674304/2018) a usmernenia zo 4. júla 2019 s názvom Good practice guidance for communication to the public on medicines: availability issues (Usmernenia týkajúce sa osvedčených postupov informovania verejnosti o liekoch: problémy týkajúce sa dostupnosti) (EMA/632473/2018),

| — | so zreteľom na novovytvorené platformy v súvislosti so súčasnou krízou spôsobenou ochorením COVID-19, ako je systém jednotného priemyselného kontaktného miesta (I-SPOC) Európskej agentúry pre lieky (EMA), ktorými sa zjednodušuje proces nahlasovania potenciálneho nedostatku liekov s cieľom tomuto nedostatku zabrániť a čo najskôr takýto nedostatok označiť, so zreteľom na skutočnosť, že tieto platformy umožnili a uľahčili dialóg o nedostatku liekov medzi zainteresovanými stranami vo farmaceutickom dodávateľskom reťazci a regulačnými orgánmi, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na novovytvorené platformy v súvislosti so súčasnou krízou spôsobenou ochorením COVID-19, ako je systém jednotného priemyselného kontaktného miesta (I-SPOC) Európskej agentúry pre lieky (EMA), ktorými sa zjednodušuje proces nahlasovania potenciálneho nedostatku liekov s cieľom tomuto nedostatku zabrániť a čo najskôr takýto nedostatok označiť, so zreteľom na skutočnosť, že tieto platformy umožnili a uľahčili dialóg o nedostatku liekov medzi zainteresovanými stranami vo farmaceutickom dodávateľskom reťazci a regulačnými orgánmi,

| — | so zreteľom na správu Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) s názvom Výber základných liekov. Správa odborného výboru WHO [zo zasadnutia v Ženeve od 17. do 21. októbra 1977] (č. 615 série odborných správ WHO), správa sekretariátu WHO zo 7. decembra 2001 s názvom Lieková stratégia WHO – prepracovaný postup aktualizácie vzorového zoznamu základných liekov WHO (EB109/8), správa WHO z marca 2015 s názvom Access to New Medicines in Europe (Prístup k novým liekom v Európe) a správa WHO z 9. júla 2013 s názvom Priority Medicines for Europe and the World (Prioritné lieky pre Európu a svet), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) s názvom Výber základných liekov. Správa odborného výboru WHO [zo zasadnutia v Ženeve od 17. do 21. októbra 1977] (č. 615 série odborných správ WHO), správa sekretariátu WHO zo 7. decembra 2001 s názvom Lieková stratégia WHO – prepracovaný postup aktualizácie vzorového zoznamu základných liekov WHO (EB109/8), správa WHO z marca 2015 s názvom Access to New Medicines in Europe (Prístup k novým liekom v Európe) a správa WHO z 9. júla 2013 s názvom Priority Medicines for Europe and the World (Prioritné lieky pre Európu a svet),

| — | so zreteľom na prístup WHO jeden svet – jedno zdravie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prístup WHO jeden svet – jedno zdravie,

| — | so zreteľom na cieľ OSN v oblasti udržateľného rozvoja č. 3 „Zabezpečiť zdravý život a podporovať spokojnosť pre každého v každom veku“, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na cieľ OSN v oblasti udržateľného rozvoja č. 3 „Zabezpečiť zdravý život a podporovať spokojnosť pre každého v každom veku“,

| — | so zreteľom na správu francúzskeho Senátu č. 737 z 27. septembra 2018 o nedostatku liekov a vakcín: posilnenie etiky v oblasti verejného zdravia vo farmaceutickom reťazci („Pénuries de médicaments et de vaccins: renforcer l’éthique de santé publique dans la chaîne du médicament“), ktorú vypracoval Jean-Pierre Decool na základe zisťovacej misie zástupcov Senátu zameranej na nedostatok liekov a vakcín, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu francúzskeho Senátu č. 737 z 27. septembra 2018 o nedostatku liekov a vakcín: posilnenie etiky v oblasti verejného zdravia vo farmaceutickom reťazci („Pénuries de médicaments et de vaccins: renforcer l’éthique de santé publique dans la chaîne du médicament“), ktorú vypracoval Jean-Pierre Decool na základe zisťovacej misie zástupcov Senátu zameranej na nedostatok liekov a vakcín,

| — | so zreteľom na usmernenie Komisie týkajúce sa priamych zahraničných investícií, voľného pohybu kapitálu z tretích krajín a ochrany európskych strategických aktív v kontexte núdzového stavu v dôsledku pandémie COVID-19 vzhľadom na očakávané začatie uplatňovania nariadenia (EÚ) 2019/452 (nariadenie o preverovaní priamych zahraničných investícií), ktoré bude plne funkčné od 11. októbra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenie Komisie týkajúce sa priamych zahraničných investícií, voľného pohybu kapitálu z tretích krajín a ochrany európskych strategických aktív v kontexte núdzového stavu v dôsledku pandémie COVID-19 vzhľadom na očakávané začatie uplatňovania nariadenia (EÚ) 2019/452 (nariadenie o preverovaní priamych zahraničných investícií), ktoré bude plne funkčné od 11. októbra 2020,

| — | so zreteľom na závery Rady pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti z 9. a 10. decembra 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti z 9. a 10. decembra 2019,

| — | so zreteľom na správu skupiny odborníkov na vysokej úrovni zriadenej generálnym tajomníkom OSN z roku 2016 o prístupe k liekom s názvom Podpora inovácií a prístupu k zdravotníckym technológiám, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu skupiny odborníkov na vysokej úrovni zriadenej generálnym tajomníkom OSN z roku 2016 o prístupe k liekom s názvom Podpora inovácií a prístupu k zdravotníckym technológiám,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 s názvom Európsky ekologický dohovor (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 s názvom Európsky ekologický dohovor (COM(2019)0640),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore (12),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, Výboru pre rozvoj, Výboru pre medzinárodný obchod, Výboru pre dopravu a cestovný ruch a Výboru pre právne veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, Výboru pre rozvoj, Výboru pre medzinárodný obchod, Výboru pre dopravu a cestovný ruch a Výboru pre právne veci,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A9-0142/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A9-0142/2020),

| A. | keďže dlhodobý problém nedostatku liekov v EÚ sa v posledných rokoch exponenciálne zhoršil; keďže v dôsledku nárastu celosvetového dopytu a pandémie COVID-19 sa nedostatok liekov ešte viac zhoršil, čo oslabuje systémy zdravotníctva v členských štátoch a predstavuje značné riziko pre zdravie a starostlivosť o pacientov vrátane progresie ochorenia a/alebo zhoršovania symptómov, väčších meškaní alebo prerušení v oblasti starostlivosti alebo liečby, dlhších hospitalizácií, väčšieho vystavenia falšovaným liekom, nesprávnej medikácii alebo nežiaducim účinkom, ku ktorým dochádza, keď je chýbajúci liek nahradený iným, prenosu infekčných chorôb, ktorému možno predísť, značných psychologických ťažkostí a zvýšených výdavkov na systém zdravotnej starostlivosti; keďže nachádzať rýchle a konkrétne riešenia aj v rámci spoločnej európskej koordinácie a činnosti je povinnosťou členských štátov; |
| --- | --- |

A.

keďže dlhodobý problém nedostatku liekov v EÚ sa v posledných rokoch exponenciálne zhoršil; keďže v dôsledku nárastu celosvetového dopytu a pandémie COVID-19 sa nedostatok liekov ešte viac zhoršil, čo oslabuje systémy zdravotníctva v členských štátoch a predstavuje značné riziko pre zdravie a starostlivosť o pacientov vrátane progresie ochorenia a/alebo zhoršovania symptómov, väčších meškaní alebo prerušení v oblasti starostlivosti alebo liečby, dlhších hospitalizácií, väčšieho vystavenia falšovaným liekom, nesprávnej medikácii alebo nežiaducim účinkom, ku ktorým dochádza, keď je chýbajúci liek nahradený iným, prenosu infekčných chorôb, ktorému možno predísť, značných psychologických ťažkostí a zvýšených výdavkov na systém zdravotnej starostlivosti; keďže nachádzať rýchle a konkrétne riešenia aj v rámci spoločnej európskej koordinácie a činnosti je povinnosťou členských štátov;

| B. | keďže zmluvy a Charta základných práv Európskej únie stanovujú, že každý musí mať prístup k preventívnej zdravotnej starostlivosti a právo využívať lekársku starostlivosť za podmienok stanovených vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou; keďže toto právo by sa malo presadzovať v prípade všetkých občanov vrátane občanov žijúcich v menších členských štátoch a v najokrajovejších oblastiach Únie; keďže nedostatok liekov predstavuje rastúcu hrozbu pre verejné zdravie s vážnym dosahom na systémy zdravotnej starostlivosti a právo každého pacienta v EÚ na prístup k primeranému lekárskemu ošetreniu; |
| --- | --- |

B.

keďže zmluvy a Charta základných práv Európskej únie stanovujú, že každý musí mať prístup k preventívnej zdravotnej starostlivosti a právo využívať lekársku starostlivosť za podmienok stanovených vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou; keďže toto právo by sa malo presadzovať v prípade všetkých občanov vrátane občanov žijúcich v menších členských štátoch a v najokrajovejších oblastiach Únie; keďže nedostatok liekov predstavuje rastúcu hrozbu pre verejné zdravie s vážnym dosahom na systémy zdravotnej starostlivosti a právo každého pacienta v EÚ na prístup k primeranému lekárskemu ošetreniu;

| C. | keďže zaistenie prístupu pacientov k základným liekom je jedným z hlavných cieľov EÚ, WHO, ako aj cieľa udržateľného rozvoja č. 3; keďže všeobecný prístup k liekom závisí od ich včasnej dostupnosti a cenovej dostupnosti pre každého, bez akejkoľvek geografickej diskriminácie; |
| --- | --- |

C.

keďže zaistenie prístupu pacientov k základným liekom je jedným z hlavných cieľov EÚ, WHO, ako aj cieľa udržateľného rozvoja č. 3; keďže všeobecný prístup k liekom závisí od ich včasnej dostupnosti a cenovej dostupnosti pre každého, bez akejkoľvek geografickej diskriminácie;

| D. | keďže pacienti by mali mať prístup k možnostiam zdravotnej starostlivosti a liečby podľa vlastného výberu a preferencie; |
| --- | --- |

D.

keďže pacienti by mali mať prístup k možnostiam zdravotnej starostlivosti a liečby podľa vlastného výberu a preferencie;

| E. | keďže prístup k vhodným a cenovo dostupným diagnostickým testom a vakcínam je rovnako nevyhnutný ako prístup k bezpečným, účinným a cenovo dostupným liekom; |
| --- | --- |

E.

keďže prístup k vhodným a cenovo dostupným diagnostickým testom a vakcínam je rovnako nevyhnutný ako prístup k bezpečným, účinným a cenovo dostupným liekom;

| F. | keďže za nedostatkom liekov stoja komplexné základné príčiny spôsobené viacerými faktormi; keďže určité rozhodovanie farmaceutického priemyslu, ako je napríklad zrušenie výroby a stiahnutie z menej ziskových trhov členských štátov, takisto môže často viesť k nedostatku liekov; |
| --- | --- |

F.

keďže za nedostatkom liekov stoja komplexné základné príčiny spôsobené viacerými faktormi; keďže určité rozhodovanie farmaceutického priemyslu, ako je napríklad zrušenie výroby a stiahnutie z menej ziskových trhov členských štátov, takisto môže často viesť k nedostatku liekov;

| G. | keďže je dôležité zabrániť nedostatku liekov a zmierniť jeho účinky v prípade, že k nemu dôjde; |
| --- | --- |

G.

keďže je dôležité zabrániť nedostatku liekov a zmierniť jeho účinky v prípade, že k nemu dôjde;

| H. | keďže efektívna stratégia by sa mala vzťahovať na opatrenia na zmiernenie nedostatku liekov, ale aj na zabránenie jeho vzniku, a to pri zohľadnení viacerých základných príčin tohto nedostatku; |
| --- | --- |

H.

keďže efektívna stratégia by sa mala vzťahovať na opatrenia na zmiernenie nedostatku liekov, ale aj na zabránenie jeho vzniku, a to pri zohľadnení viacerých základných príčin tohto nedostatku;

| I. | keďže medzi členskými štátmi neexistujú harmonizované vymedzenia „nedostatku“, „napätých situácii“, „prerušenia dodávok“, „vyčerpanie zásob“ a „nadmerných zásob“; keďže by sa malo rozlišovať medzi „liekmi hlavného terapeutického záujmu“ a „liekmi zdravotníckeho a strategického záujmu“; |
| --- | --- |

I.

keďže medzi členskými štátmi neexistujú harmonizované vymedzenia „nedostatku“, „napätých situácii“, „prerušenia dodávok“, „vyčerpanie zásob“ a „nadmerných zásob“; keďže by sa malo rozlišovať medzi „liekmi hlavného terapeutického záujmu“ a „liekmi zdravotníckeho a strategického záujmu“;

| J. | keďže nedostatok liekov predstavuje značné náklady pre verejné aj súkromné zainteresované strany v oblasti zdravotníctva; |
| --- | --- |

J.

keďže nedostatok liekov predstavuje značné náklady pre verejné aj súkromné zainteresované strany v oblasti zdravotníctva;

| K. | keďže lieky sú jedným z pilierov zdravotnej starostlivosti a keďže nedostatočný prístup k základným liekom a vysoké ceny inovačných liekov predstavujú závažnú hrozbu pre zdravie obyvateľov a udržateľnosť vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

K.

keďže lieky sú jedným z pilierov zdravotnej starostlivosti a keďže nedostatočný prístup k základným liekom a vysoké ceny inovačných liekov predstavujú závažnú hrozbu pre zdravie obyvateľov a udržateľnosť vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti;

| L. | keďže v mnohých prípadoch sa ceny nových liekov, najmä na liečbu rakoviny, v posledných desaťročiach zvýšili to takej miery, že sú pre mnohých občanov EÚ cenovo nedostupné; |
| --- | --- |

L.

keďže v mnohých prípadoch sa ceny nových liekov, najmä na liečbu rakoviny, v posledných desaťročiach zvýšili to takej miery, že sú pre mnohých občanov EÚ cenovo nedostupné;

| M. | keďže priemysel v oblasti generických a biologicky podobných liekov dodáva väčšinu liekov pacientom v EÚ (takmer 70 % vydávaných liekov); |
| --- | --- |

M.

keďže priemysel v oblasti generických a biologicky podobných liekov dodáva väčšinu liekov pacientom v EÚ (takmer 70 % vydávaných liekov);

| N. | keďže uvedenie generických a biologicky podobných liekov na trh je dôležitým mechanizmom na zvýšenie hospodárskej súťaže, zníženie cien a zabezpečenie udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti; keďže ich uvedenie na trh by sa nemalo odkladať; |
| --- | --- |

N.

keďže uvedenie generických a biologicky podobných liekov na trh je dôležitým mechanizmom na zvýšenie hospodárskej súťaže, zníženie cien a zabezpečenie udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti; keďže ich uvedenie na trh by sa nemalo odkladať;

| O. | keďže výrobcovia generických liekov so sídlom v EÚ zohrávajú dôležitú úlohu pri uspokojovaní rastu dopytu po cenovo dostupných liekoch v členských štátoch; |
| --- | --- |

O.

keďže výrobcovia generických liekov so sídlom v EÚ zohrávajú dôležitú úlohu pri uspokojovaní rastu dopytu po cenovo dostupných liekoch v členských štátoch;

| P. | keďže viac ako polovicu nedostatkových liekov tvoria lieky na liečbu rakoviny, cukrovky, infekcií a ochorení nervového systému; keďže sa zdá, že osobitné injekčné lieky sú voči riziku nedostatku najzraniteľnejšie, a to z dôvodu ich zložitého výrobného procesu; |
| --- | --- |

P.

keďže viac ako polovicu nedostatkových liekov tvoria lieky na liečbu rakoviny, cukrovky, infekcií a ochorení nervového systému; keďže sa zdá, že osobitné injekčné lieky sú voči riziku nedostatku najzraniteľnejšie, a to z dôvodu ich zložitého výrobného procesu;

| Q. | keďže nedostatok liekov by mohol predstavovať riziko pre úspech iniciatív Únie a členských štátov v oblasti zdravia, ako je európsky plán na boj proti rakovine; |
| --- | --- |

Q.

keďže nedostatok liekov by mohol predstavovať riziko pre úspech iniciatív Únie a členských štátov v oblasti zdravia, ako je európsky plán na boj proti rakovine;

| R. | keďže v členských štátoch s malými trhmi nie sú lieky na liečbu zriedkavých chorôb často dostupné alebo sú dostupné len za podstatne vyššie ceny ako na väčších trhoch; |
| --- | --- |

R.

keďže v členských štátoch s malými trhmi nie sú lieky na liečbu zriedkavých chorôb často dostupné alebo sú dostupné len za podstatne vyššie ceny ako na väčších trhoch;

| S. | keďže pandémia COVID-19 poukázala na význam dobre fungujúceho vnútorného trhu a silných dodávateľských reťazcov liekov a zdravotníckeho vybavenia; keďže je potrebné viesť európsky dialóg o tom, ako to zabezpečiť; |
| --- | --- |

S.

keďže pandémia COVID-19 poukázala na význam dobre fungujúceho vnútorného trhu a silných dodávateľských reťazcov liekov a zdravotníckeho vybavenia; keďže je potrebné viesť európsky dialóg o tom, ako to zabezpečiť;

| T. | keďže nekoordinované iniciatívy na vnútroštátnej úrovni, ako napríklad vytváranie zásob a sankcie, nie sú tým správnym riešením a mohli by viesť k zvýšenému riziku nedostatku liekov; |
| --- | --- |

T.

keďže nekoordinované iniciatívy na vnútroštátnej úrovni, ako napríklad vytváranie zásob a sankcie, nie sú tým správnym riešením a mohli by viesť k zvýšenému riziku nedostatku liekov;

| U. | keďže strata európskej nezávislosti v oblasti zdravia súvisí s premiestnením výroby, pretože 40 % hotových liekov predávaných v Únii pochádza z tretích krajín; keďže Európa má síce silnú výrobnú stopu, no dodávateľský reťazec stále veľmi závisí od subdodávateľov pri výrobe surovín pre farmaceutický priemysel mimo EÚ, kde sú náklady práce a environmentálne normy často nižšie, v dôsledku čoho sa 60 % až 80 % chemicky účinných látok vyrába mimo EÚ, najmä v Číne a Indii; keďže tento podiel bol pred 30 rokmi 20 %; keďže tieto dve krajiny údajne celosvetovo produkujú 60 % paracetamolu, 90 % penicilínu a 50 % ibuprofénu; keďže v prípade liekov a farmakologicky účinných látok (API) sa dodnes nevyžaduje žiadna etiketa alebo označovanie viditeľné pre pacientov a zákazníkov, pokiaľ ide o ich pôvod a krajinu výroby; keďže obmedzený prístup k farmakologicky účinným látkam potrebným na výrobu generických liekov predstavuje osobitnú výzvu; keďže narušenie globálneho dodávateľského reťazca vyplývajúce z pandémie COVID-19 ešte viac zvýraznilo závislosť EÚ od tretích krajín v sektore zdravotníctva; keďže nová pandémia koronavírusu tiež odhalila nedostatok zdravotníckych pomôcok, medicínskych produktov a ochranných prostriedkov; |
| --- | --- |

U.

keďže strata európskej nezávislosti v oblasti zdravia súvisí s premiestnením výroby, pretože 40 % hotových liekov predávaných v Únii pochádza z tretích krajín; keďže Európa má síce silnú výrobnú stopu, no dodávateľský reťazec stále veľmi závisí od subdodávateľov pri výrobe surovín pre farmaceutický priemysel mimo EÚ, kde sú náklady práce a environmentálne normy často nižšie, v dôsledku čoho sa 60 % až 80 % chemicky účinných látok vyrába mimo EÚ, najmä v Číne a Indii; keďže tento podiel bol pred 30 rokmi 20 %; keďže tieto dve krajiny údajne celosvetovo produkujú 60 % paracetamolu, 90 % penicilínu a 50 % ibuprofénu; keďže v prípade liekov a farmakologicky účinných látok (API) sa dodnes nevyžaduje žiadna etiketa alebo označovanie viditeľné pre pacientov a zákazníkov, pokiaľ ide o ich pôvod a krajinu výroby; keďže obmedzený prístup k farmakologicky účinným látkam potrebným na výrobu generických liekov predstavuje osobitnú výzvu; keďže narušenie globálneho dodávateľského reťazca vyplývajúce z pandémie COVID-19 ešte viac zvýraznilo závislosť EÚ od tretích krajín v sektore zdravotníctva; keďže nová pandémia koronavírusu tiež odhalila nedostatok zdravotníckych pomôcok, medicínskych produktov a ochranných prostriedkov;

| V. | keďže EÚ má naďalej silné odvetvie výroby liekov, najmä v inovatívnom odvetví, a je najväčším vývozcom farmaceutických výrobkov na svete, ktorý a súčasťou globálneho obchodu s liekmi; keďže dodávky generických liekov za nižšie náklady zahŕňajúce výrobu mimo EÚ umožňujú cenovú dostupnosť liekov, čo má vplyv na rozpočty členských štátov na zdravotnú starostlivosť a prístup pacientov; |
| --- | --- |

V.

keďže EÚ má naďalej silné odvetvie výroby liekov, najmä v inovatívnom odvetví, a je najväčším vývozcom farmaceutických výrobkov na svete, ktorý a súčasťou globálneho obchodu s liekmi; keďže dodávky generických liekov za nižšie náklady zahŕňajúce výrobu mimo EÚ umožňujú cenovú dostupnosť liekov, čo má vplyv na rozpočty členských štátov na zdravotnú starostlivosť a prístup pacientov;

| W. | keďže v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 v oblasti zdravotníctva bude EÚ čeliť hospodárskej kríze, ktorá bude mať vplyv na nedostatok liekov a konkurencieschopnosť jej farmaceutického priemyslu; |
| --- | --- |

W.

keďže v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 v oblasti zdravotníctva bude EÚ čeliť hospodárskej kríze, ktorá bude mať vplyv na nedostatok liekov a konkurencieschopnosť jej farmaceutického priemyslu;

| X. | keďže je rovnako dôležité chrániť a podporovať existujúce výrobné lokality v EÚ a posilňovať európske výskumné prostredie; |
| --- | --- |

X.

keďže je rovnako dôležité chrániť a podporovať existujúce výrobné lokality v EÚ a posilňovať európske výskumné prostredie;

| Y. | keďže nárast dopytu v spojení s tlakom na ceny viedol aj ku koncentrácii ponuky API, k zníženiu počtu výrobcov chemikálií a k absencii alternatívnych riešení v prípade problémov, ako ukázala súčasná kríza spôsobená ochorením COVID-19; |
| --- | --- |

Y.

keďže nárast dopytu v spojení s tlakom na ceny viedol aj ku koncentrácii ponuky API, k zníženiu počtu výrobcov chemikálií a k absencii alternatívnych riešení v prípade problémov, ako ukázala súčasná kríza spôsobená ochorením COVID-19;

| Z. | keďže zásoby liekov hlavného terapeutického záujmu a zdravotného a strategického významu sú nedostatočné, API sú lacné a možno ich ľahko vyrobiť a výbehové lieky, ktoré sú nevyhnutné pre verejné zdravie, sú osobitne nedostatkové; keďže farmaceutické firmy fungujú podľa metódy „na poslednú chvíľu“, v dôsledku čoho sa výrobcovia môžu stať zraniteľnými voči výpadkom dodávok v prípade neočakávaných prerušení výroby a dodávateľského reťazca a výkyvov dopytu na trhu; |
| --- | --- |

Z.

keďže zásoby liekov hlavného terapeutického záujmu a zdravotného a strategického významu sú nedostatočné, API sú lacné a možno ich ľahko vyrobiť a výbehové lieky, ktoré sú nevyhnutné pre verejné zdravie, sú osobitne nedostatkové; keďže farmaceutické firmy fungujú podľa metódy „na poslednú chvíľu“, v dôsledku čoho sa výrobcovia môžu stať zraniteľnými voči výpadkom dodávok v prípade neočakávaných prerušení výroby a dodávateľského reťazca a výkyvov dopytu na trhu;

| AA. | keďže rozdielne stanovovanie cien medzi členskými štátmi uľahčuje tzv. paralelný vývoz do krajín, v ktorých sa daný liek predáva drahšie; keďže pri paralelnom vývoze môže v niektorých prípadoch dôjsť k nezamýšľanému dôsledku vytvárania prerušenia dodávok v členských štátoch, čo prispieva k nerovnováham na trhu; keďže Európsky parlament vo svojom uznesení z 2. marca 2017 vyzval Komisiu a Radu, aby posúdili vplyv paralelného obchodu a dodávateľských kvót; |
| --- | --- |

AA.

keďže rozdielne stanovovanie cien medzi členskými štátmi uľahčuje tzv. paralelný vývoz do krajín, v ktorých sa daný liek predáva drahšie; keďže pri paralelnom vývoze môže v niektorých prípadoch dôjsť k nezamýšľanému dôsledku vytvárania prerušenia dodávok v členských štátoch, čo prispieva k nerovnováham na trhu; keďže Európsky parlament vo svojom uznesení z 2. marca 2017 vyzval Komisiu a Radu, aby posúdili vplyv paralelného obchodu a dodávateľských kvót;

| AB. | keďže pri chýbajúcej účinnej koordinácii na úrovni EÚ dochádza v niektorých členských štátoch k neprimeranému hromadeniu zásob, čo spôsobuje nerovnováhu na trhu, zhoršuje nedostatok liekov a obmedzuje prístup pacientov k liečbe v celej EÚ; |
| --- | --- |

AB.

keďže pri chýbajúcej účinnej koordinácii na úrovni EÚ dochádza v niektorých členských štátoch k neprimeranému hromadeniu zásob, čo spôsobuje nerovnováhu na trhu, zhoršuje nedostatok liekov a obmedzuje prístup pacientov k liečbe v celej EÚ;

| AC. | keďže nekoordinované opatrenia na vnútroštátnej úrovni sa ukázali v boji proti kríze spôsobenej ochorením COVID-19 ako neúčinné, pričom je potrebná celoeurópska koordinácia a dialóg; |
| --- | --- |

AC.

keďže nekoordinované opatrenia na vnútroštátnej úrovni sa ukázali v boji proti kríze spôsobenej ochorením COVID-19 ako neúčinné, pričom je potrebná celoeurópska koordinácia a dialóg;

| AD. | keďže pandémia COVID-19 výrazne poukázala na to, aká je koordinácia medzi inštitúciami EÚ, regulátormi a odborníkmi v oblasti farmaceutických dodávateľských reťazcov potrebná s cieľom reagovať na krízy v zdravotníctve a narušenia zásobovania, napríklad na nedostatok liekov; keďže tiež preukázala význam koordinácie medzi politikami a službami EÚ v záujme rýchlej a účinnej reakcie na mimoriadne situácie, ako aj predchádzania nedostatku liekov a jeho zmiernenia, keď k nemu dôjde; |
| --- | --- |

AD.

keďže pandémia COVID-19 výrazne poukázala na to, aká je koordinácia medzi inštitúciami EÚ, regulátormi a odborníkmi v oblasti farmaceutických dodávateľských reťazcov potrebná s cieľom reagovať na krízy v zdravotníctve a narušenia zásobovania, napríklad na nedostatok liekov; keďže tiež preukázala význam koordinácie medzi politikami a službami EÚ v záujme rýchlej a účinnej reakcie na mimoriadne situácie, ako aj predchádzania nedostatku liekov a jeho zmiernenia, keď k nemu dôjde;

| AE. | keďže čoraz väčší počet členských štátov sa snaží vytvoriť vnútroštátne zásoby zdravotníckych potrieb a následný nárast dopytu by v dôsledku toho prekročil súčasné prognózy dopytu na základe epidemiologickej potreby; keďže náhle veľké nárasty dopytu môžu výrazne zaťažiť dodávateľov a v dôsledku toho viesť k problémom pri uspokojovaní dopytu v iných krajinách; |
| --- | --- |

AE.

keďže čoraz väčší počet členských štátov sa snaží vytvoriť vnútroštátne zásoby zdravotníckych potrieb a následný nárast dopytu by v dôsledku toho prekročil súčasné prognózy dopytu na základe epidemiologickej potreby; keďže náhle veľké nárasty dopytu môžu výrazne zaťažiť dodávateľov a v dôsledku toho viesť k problémom pri uspokojovaní dopytu v iných krajinách;

| AF. | keďže finančná kríza v roku 2009 prinútila európske krajiny, aby zaviedli neudržateľné opatrenia na kontrolu nákladov, ako napríklad spätné získavanie prostriedkov a neefektívne mechanizmy obstarávania, s cieľom znížiť výdavky na lieky, čo viedlo k stiahnutiu výrobkov a spoločností z trhu; |
| --- | --- |

AF.

keďže finančná kríza v roku 2009 prinútila európske krajiny, aby zaviedli neudržateľné opatrenia na kontrolu nákladov, ako napríklad spätné získavanie prostriedkov a neefektívne mechanizmy obstarávania, s cieľom znížiť výdavky na lieky, čo viedlo k stiahnutiu výrobkov a spoločností z trhu;

| AG. | keďže chýbajúca harmonizácia pravidiel v členských štátoch bráni pohybu liekov na jednotnom trhu; |
| --- | --- |

AG.

keďže chýbajúca harmonizácia pravidiel v členských štátoch bráni pohybu liekov na jednotnom trhu;

| AH. | keďže núdzový stav v dôsledku pandémie COVID-19 výrazne poukázal na zvýšené riziko pokusov o získanie kapacít zdravotnej starostlivosti prostredníctvom priamych zahraničných investícií a potrebu zachovať a posilniť spoločné využívanie takýchto vzácnych kapacít v rámci jednotného trhu; |
| --- | --- |

AH.

keďže núdzový stav v dôsledku pandémie COVID-19 výrazne poukázal na zvýšené riziko pokusov o získanie kapacít zdravotnej starostlivosti prostredníctvom priamych zahraničných investícií a potrebu zachovať a posilniť spoločné využívanie takýchto vzácnych kapacít v rámci jednotného trhu;

| AI. | keďže silný, inovačný a konkurencieschopný farmaceutický priemysel v Európe je v zásadnom záujme EÚ a jej členských štátov; |
| --- | --- |

AI.

keďže silný, inovačný a konkurencieschopný farmaceutický priemysel v Európe je v zásadnom záujme EÚ a jej členských štátov;

| AJ. | keďže farmaceutický priemysel potrebuje správny právny rámec na vykonávanie výskumu, vývoja a výroby liekov v rámci EÚ; |
| --- | --- |

AJ.

keďže farmaceutický priemysel potrebuje správny právny rámec na vykonávanie výskumu, vývoja a výroby liekov v rámci EÚ;

| AK. | keďže ochrana patentov vytvára právny rámec, ktorý je dôležitý pre farmaceutické inovácie, pretože poskytuje spoločnostiam finančné stimuly na pokrytie nákladov na výskum a vývoj nových liekov; |
| --- | --- |

AK.

keďže ochrana patentov vytvára právny rámec, ktorý je dôležitý pre farmaceutické inovácie, pretože poskytuje spoločnostiam finančné stimuly na pokrytie nákladov na výskum a vývoj nových liekov;

| AL. | keďže členské štáty môžu slobodne stanoviť ďalšie dôvody na udelenie nútených licencií a určiť, čo predstavuje celoštátnu núdzovú situáciu; |
| --- | --- |

AL.

keďže členské štáty môžu slobodne stanoviť ďalšie dôvody na udelenie nútených licencií a určiť, čo predstavuje celoštátnu núdzovú situáciu;

| AM. | keďže mechanizmy na oznamovanie nedostatku liekov pre prevádzkovateľov dodávateľského reťazca, a najmä lekárnikov, sú v súčasnosti v členských štátoch veľmi roztrieštené; keďže by to mohlo brániť primeranému monitorovaniu a komunikácii medzi orgánmi členských štátov, pokiaľ ide o nedostatok liekov; |
| --- | --- |

AM.

keďže mechanizmy na oznamovanie nedostatku liekov pre prevádzkovateľov dodávateľského reťazca, a najmä lekárnikov, sú v súčasnosti v členských štátoch veľmi roztrieštené; keďže by to mohlo brániť primeranému monitorovaniu a komunikácii medzi orgánmi členských štátov, pokiaľ ide o nedostatok liekov;

| AN. | keďže v článku 81 smernice 2001/83/ES sa požadujú opatrenia na predchádzanie nedostatku liekov alebo distribučným problémom v ich súvislosti v členských štátoch; keďže Komisia vydala usmernenia pre optimálne a racionálne zásobovanie liekmi s cieľom zabrániť nedostatkom počas pandémie COVID-19; keďže Komisia v týchto usmerneniach uznáva, že žiadna krajina nie je sebestačná, pokiaľ ide o suroviny, API alebo medziprodukty, alebo hotové lieky, ktoré sú potrebné na riadne fungovanie systému zdravotníctva; |
| --- | --- |

AN.

keďže v článku 81 smernice 2001/83/ES sa požadujú opatrenia na predchádzanie nedostatku liekov alebo distribučným problémom v ich súvislosti v členských štátoch; keďže Komisia vydala usmernenia pre optimálne a racionálne zásobovanie liekmi s cieľom zabrániť nedostatkom počas pandémie COVID-19; keďže Komisia v týchto usmerneniach uznáva, že žiadna krajina nie je sebestačná, pokiaľ ide o suroviny, API alebo medziprodukty, alebo hotové lieky, ktoré sú potrebné na riadne fungovanie systému zdravotníctva;

| AO. | keďže podľa vyjadrenia Komisie si reakcia členských štátov na pandémiu COVID-19 vyžaduje výrazné zvýšenie výroby API, ako aj liekov v EÚ, čo si zároveň vyžaduje reorganizáciu dodávateľských reťazcov a výrobných liniek; keďže komisárka Stella Kyriakides vo svojich vyhláseniach počas zasadnutia s členmi Výboru Európskeho parlamentu pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (ENVI) 22. apríla 2020 zdôraznila potrebu zvýšiť výrobu liekov a úroveň inovácií v EÚ; keďže všetky malé a stredne veľké farmaceutické laboratóriá predstavujú majetok, ktorý treba zachovať, a sú živnou pôdou pre výskum a objavy, ktoré treba podporovať, keďže sa môžu podieľať na prevencii nedostatku liekov; |
| --- | --- |

AO.

keďže podľa vyjadrenia Komisie si reakcia členských štátov na pandémiu COVID-19 vyžaduje výrazné zvýšenie výroby API, ako aj liekov v EÚ, čo si zároveň vyžaduje reorganizáciu dodávateľských reťazcov a výrobných liniek; keďže komisárka Stella Kyriakides vo svojich vyhláseniach počas zasadnutia s členmi Výboru Európskeho parlamentu pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (ENVI) 22. apríla 2020 zdôraznila potrebu zvýšiť výrobu liekov a úroveň inovácií v EÚ; keďže všetky malé a stredne veľké farmaceutické laboratóriá predstavujú majetok, ktorý treba zachovať, a sú živnou pôdou pre výskum a objavy, ktoré treba podporovať, keďže sa môžu podieľať na prevencii nedostatku liekov;

| AP. | keďže Európsky parlament vo svojom uznesení z 8. marca 2011 (13) a Rada vo svojich záveroch z 13. septembra 2010 zdôraznili potrebu zaviesť spoločný postup pre spoločné obstarávanie zdravotníckych protiopatrení, a najmä očkovacích látok proti pandemickým chorobám; keďže rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1082/2013/EÚ (14) nabáda členské štáty, aby využívali postupy spoločného obstarávania za predpokladu, že týmto postupom predchádza dohoda o spoločnom obstarávaní zúčastnených členských štátov; |
| --- | --- |

AP.

keďže Európsky parlament vo svojom uznesení z 8. marca 2011 (13) a Rada vo svojich záveroch z 13. septembra 2010 zdôraznili potrebu zaviesť spoločný postup pre spoločné obstarávanie zdravotníckych protiopatrení, a najmä očkovacích látok proti pandemickým chorobám; keďže rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1082/2013/EÚ (14) nabáda členské štáty, aby využívali postupy spoločného obstarávania za predpokladu, že týmto postupom predchádza dohoda o spoločnom obstarávaní zúčastnených členských štátov;

| AQ. | keďže Komisia oznámila svoj zámer uverejniť do konca roka 2020 odporúčania pre budúcu farmaceutickú stratégiu EÚ; |
| --- | --- |

AQ.

keďže Komisia oznámila svoj zámer uverejniť do konca roka 2020 odporúčania pre budúcu farmaceutickú stratégiu EÚ;

| AR. | keďže z hľadiska dodávok liekov, farmaceutických výrobkov, zdravotníckeho vybavenia, osobných ochranných prostriedkov, iných zdravotníckych potrieb a surovín má rozhodujúci význam riadenie dopravy a logistiky, v neposlednom rade aj vzhľadom na rastúcu mieru zložitosti dopravného reťazca; keďže na zaistenie plynulého transportu liekov sú potrebné hraničné priechody so „zeleným jazdným pruhom“ s rýchlym odbavením, zníženie administratívnych prekážok a uľahčenie prístupu k dopravným službám; |
| --- | --- |

AR.

keďže z hľadiska dodávok liekov, farmaceutických výrobkov, zdravotníckeho vybavenia, osobných ochranných prostriedkov, iných zdravotníckych potrieb a surovín má rozhodujúci význam riadenie dopravy a logistiky, v neposlednom rade aj vzhľadom na rastúcu mieru zložitosti dopravného reťazca; keďže na zaistenie plynulého transportu liekov sú potrebné hraničné priechody so „zeleným jazdným pruhom“ s rýchlym odbavením, zníženie administratívnych prekážok a uľahčenie prístupu k dopravným službám;

| AS. | keďže by sa mali zaručiť prísne bezpečnostné normy a dôstojné pracovné podmienky pre pracovníkov; keďže kvalita, množstvo, bezpečnosť a efektívnosť dodávok liekov medzi členskými štátmi by sa mala zabezpečiť právnou úpravou vo farmaceutickej oblasti; |
| --- | --- |

AS.

keďže by sa mali zaručiť prísne bezpečnostné normy a dôstojné pracovné podmienky pre pracovníkov; keďže kvalita, množstvo, bezpečnosť a efektívnosť dodávok liekov medzi členskými štátmi by sa mala zabezpečiť právnou úpravou vo farmaceutickej oblasti;

| AT. | keďže pacienti sa spoliehajú na spravodlivý a skutočný prístup k liekom na základe udržateľného, konkurencieschopného a dobre fungujúceho jednotného trhu s viacerými zdrojmi, ktorý zahŕňa jednotný európsky dopravný priestor; |
| --- | --- |

AT.

keďže pacienti sa spoliehajú na spravodlivý a skutočný prístup k liekom na základe udržateľného, konkurencieschopného a dobre fungujúceho jednotného trhu s viacerými zdrojmi, ktorý zahŕňa jednotný európsky dopravný priestor;

| AU. | keďže pandémia COVID-19 poukázala na skutočnosť, že obeh liekov v rámci EÚ a mimo nej je zásadný pre prekonanie existujúcich obmedzení a uprednostňovanie obehu základného tovaru; |
| --- | --- |

AU.

keďže pandémia COVID-19 poukázala na skutočnosť, že obeh liekov v rámci EÚ a mimo nej je zásadný pre prekonanie existujúcich obmedzení a uprednostňovanie obehu základného tovaru;

| AV. | keďže treba zabrániť tomu, aby pandémia COVID-19 zhoršila sociálno-hospodársku situáciu a životné podmienky zraniteľných občanov; |
| --- | --- |

AV.

keďže treba zabrániť tomu, aby pandémia COVID-19 zhoršila sociálno-hospodársku situáciu a životné podmienky zraniteľných občanov;

| AW. | keďže zmena klímy je jedným z faktorov, ktoré v spojení s globalizáciou, urbanizáciou a zvýšeným cestovaním vedú k nárastu počtu epidémií, ako aj k ich väčšiemu zemepisnému šíreniu a zhoršovaniu ich následkov; keďže sa posilnil európsky dohľad nad chorobami prenášanými vektormi, ako sú malária, dengue, chikungunya, horúčka zika a vírus západonílskej horúčky; |
| --- | --- |

AW.

keďže zmena klímy je jedným z faktorov, ktoré v spojení s globalizáciou, urbanizáciou a zvýšeným cestovaním vedú k nárastu počtu epidémií, ako aj k ich väčšiemu zemepisnému šíreniu a zhoršovaniu ich následkov; keďže sa posilnil európsky dohľad nad chorobami prenášanými vektormi, ako sú malária, dengue, chikungunya, horúčka zika a vírus západonílskej horúčky;

| AX. | keďže existuje rastúca korelácia medzi ničením biodiverzity, nezákonným obchodovaním s voľne žijúcimi druhmi, šírením umelých biotopov a poškodzovaním prírodných oblastí s vysokou hustotou obyvateľstva, ako aj neudržateľnými metódami potravinárskej výroby a šírením zoonóz, t. j. prenosom patogénu živočíšneho pôvodu na človeka a jeho rýchlym šírením; keďže biodiverzita je dôležitým zdrojom existujúcich liekov a prípadného budúceho vývoja liekov; |
| --- | --- |

AX.

keďže existuje rastúca korelácia medzi ničením biodiverzity, nezákonným obchodovaním s voľne žijúcimi druhmi, šírením umelých biotopov a poškodzovaním prírodných oblastí s vysokou hustotou obyvateľstva, ako aj neudržateľnými metódami potravinárskej výroby a šírením zoonóz, t. j. prenosom patogénu živočíšneho pôvodu na človeka a jeho rýchlym šírením; keďže biodiverzita je dôležitým zdrojom existujúcich liekov a prípadného budúceho vývoja liekov;

| 1. | zdôrazňuje geostrategickú povinnosť Únie znovu získať svoju nezávislosť, pokiaľ ide o zdravotnú starostlivosť, rýchle a efektívne zabezpečovanie dodávok cenovo dostupných liekov, zdravotníckeho vybavenia, zdravotníckych pomôcok, účinných látok, diagnostických nástrojov a vakcín a predchádzanie ich nedostatku, pričom je prioritou záujem a bezpečnosť pacientov; zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby všetky členské štáty mali spravodlivý prístup k dodávateľskému reťazcu; zdôrazňuje, že na tento účel je potrebné, aby mal farmaceutický priemysel Únie diverzifikovaný dodávateľský reťazec a plán na zmiernenie rizika nedostatku liekov s cieľom zvládnuť všetky zraniteľnosti a riziká pre svoj dodávateľský reťazec; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poukazuje na to, že hoci sú členské štáty zodpovedné za vymedzenie a organizáciu svojich politík v oblasti zdravia, Únia je zodpovedná za farmaceutické právne predpisy, ako aj za rôzne politiky v oblasti verejného zdravia a povinnosťou EÚ je koordinovať a dopĺňať vnútroštátne opatrenia s cieľom zaručiť prístup k cenovo dostupným a vysokokvalitným zdravotníckym službám pre všetkých občanov EÚ a osoby s pobytom v EÚ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby záujmy a bezpečnosť pacientov boli vždy stredobodom politík v oblasti zdravia bez toho, aby sa umožnila akákoľvek diskriminácia v prístupe k liekom a liečbe, a že je potrebné zaistiť užšiu spoluprácu a koordináciu medzi členskými štátmi a uľahčovať výmenu osvedčených postupov; zdôrazňuje možnú ujmu, ktorú pacientom môže spôsobiť nedostatok liekov a zdravotníckych pomôcok; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa úzko skoordinovali s cieľom chrániť odolnosť a udržateľnosť dodávateľského reťazca v oblasti zdravotnej starostlivosti a zabezpečiť nepretržitú dostupnosť liekov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že nedostatok liekov predstavuje vážnu hrozbu pre právo pacientov v EÚ na základnú lekársku starostlivosť, spôsobuje nerovnosti medzi pacientmi v závislosti od krajiny ich pobytu a vytvára možné narušenie jednotného trhu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje význam harmonizovaného vymedzenia na úrovni EÚ týkajúceho sa „nedostatku“, „napätej situácie“, „prerušenia dodávok“, „vyčerpania zásob“ a „nadmerných zásob“; vyzýva Komisiu, aby v úzkej spolupráci s členskými štátmi a so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami vrátane organizácií pacientov pracovala na týchto harmonizovaných vymedzeniach; vyzýva Komisiu, aby najmä posilnila vymedzenie „nedostatku“, ktoré navrhla Európska agentúra pre lieky (EMA) a spoločná pracovná skupina riaditeľov agentúr pre lieky (HMA) v roku 2019; vyzýva Komisiu, aby rozlišovala medzi „liekmi hlavného terapeutického záujmu“ (MITM), t. j. liekmi, v prípade ktorých by prerušenie liečby mohlo ohroziť prognózu života pacientov v krátkodobom alebo strednodobom horizonte alebo výrazne znižuje šance pacienta, pokiaľ ide o progresívny potenciál choroby, alebo pre ktoré nie sú k dispozícii žiadne vhodné liečebné alternatívy v dostatočnom množstve, a „liekmi zdravotného a strategického významu“ (MISS), v prípade ktorých prerušenie liečby spôsobuje okamžitú hrozbu pre život pacienta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | považuje za nevyhnutné posúdiť a riešiť základné príčiny nedostatku liekov spôsobené viacerými faktormi; v tejto súvislosti víta, že Komisia zverejnila výzvu na predloženie ponuky týkajúcu sa štúdie o príčinách nedostatku liekov v Únii, a vyzýva na uverejnenie tejto štúdie do konca roka; vyzýva však na vypracovanie ďalšej štúdie o vplyve nedostatku liekov na starostlivosť o pacientov a na ich liečbu a zdravie; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva Komisiu, aby v rámci svojej plánovanej farmaceutickej stratégie navrhla ambiciózne a konkrétne opatrenia na riešenie týchto problémov; vyzýva Komisiu, aby do návrhu právneho predpisu o náležitej starostlivosti pre spoločnosti v roku 2021 zahrnula opatrenia pre farmaceutické odvetvie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta návrh Komisie na nový európsky program v oblasti zdravia (EU4Health) a skutočnosť, že jedným z jeho stanovených cieľov je podpora dostupnosti a prístupnosti liekov a zdravotníckeho vybavenia; požaduje jednotnú akciu na prevenciu nedostatku liekov, ktorá by bola financovaná z budúceho programu v oblasti zdravia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripomína, že nedostatok liekov je globálnou výzvou; zdôrazňuje, že týmto nedostatkom sú najviac postihnuté rozvojové krajiny, napríklad viaceré africké krajiny; naliehavo žiada, aby sa prístup k liekom v rozvojových krajinách riešil v širšom kontexte v rámci WHO; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvýšili svoju podporu rozvojovým krajinám, najmä prostredníctvom strategickej rezervy rescUE; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje základné právo všetkých osôb na takú životnú úroveň, ktorá je primeraná pre zdravie a blaho ich samotných a ich rodinných príslušníkov, ako je zakotvené v článku 25 Všeobecnej deklarácie ľudských práv; v tejto súvislosti pripomína, že EÚ je odhodlaná zabezpečiť vysokú úroveň ochrany ľudského zdravia vo všetkých svojich politikách a činnostiach v súlade s článkom 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a so zásadou súdržnosti politík v záujme rozvoja v plnom súlade s medzinárodnými záväzkami, najmä s Agendou 2030 pre udržateľný rozvoj a s cieľom udržateľného rozvoja č. 3 „Zabezpečiť zdravý život a podporovať blahobyt pre všetkých v každom veku“; |
| --- | --- |

10.

Zaistenie dodávok v záujme pacientov, zabezpečenie prístupu k liečbe pre všetkých pacientov a obnova nezávislosti EÚ v oblasti zdravia

| 11. | pripomína, že nedostatok liekov má priamy vplyv na zdravie a bezpečnosť pacientov a na pokračovanie ich liečby; zdôrazňuje, že v prípade pacientov môže byť dôsledkom nedostatku liekov: progresia ochorenia a/alebo zhoršenie symptómov spôsobených oneskorenou liečbou, prenos infekčných chorôb, ktorému možno predísť, zvýšené riziko vystavenia falšovaným liekom a značné psychologické ťažkosti pre pacientov a ich rodiny; pripomína, že žiadny členský štát nemá sebestačnosť, pokiaľ ide o suroviny, medziprodukty, API a hotové lieky potrebné na zabezpečenie riadneho fungovania systému zdravotníctva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konštatuje, že riziká sú obzvlášť vysoké v prípade zraniteľných osôb, ako sú deti, starší ľudia, tehotné ženy, osoby so zdravotným postihnutím, pacienti s chronickými ochoreniami alebo rakovinou alebo osoby nachádzajúce sa na jednotke intenzívnej starostlivosti (JIS); |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripomína nedostatok ženských hormonálnych liekov používaných na antikoncepciu a hormonálnu substitučnú terapiu (HRT); so znepokojením berie na vedomie hrozby, ktoré tento nedostatok predstavuje pre sexuálne a reprodukčné zdravie a práva žien a dievčat; zdôrazňuje, že je dôležité posilniť kontrolu a riadenie výroby, hromadenia zásob a uvádzania týchto liekov na trh s cieľom zabezpečiť kontinuitu v dodávateľských reťazcoch, spravodlivé ceny a dostupnosť pre ženy; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje, že vyššia cena náhradného lieku navrhnutého pre pacienta, nižšia miera úhrady alebo nedostatočné úhrady predstavujú v niekoľkých členských štátoch hlavné prekážky prístupu k liekom pre ľudí s nízkymi príjmami alebo postihnutých chronickými ochoreniami; vyzýva členské štáty, aby zaručili prístup k náhradnému lieku za rovnakú cenu alebo za podobnú úhradu v prípade nedostatku dodávok; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva Komisiu, aby do štatistiky EÚ o príjmoch a životných podmienkach (EU-SILC) zahrnula údaje o subjektívne neuspokojených potrebách v súvislosti s prístupom k liekom, keďže prístup k liekom sa v súčasnosti v EU-SILC nemeria; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali rýchle opatrenia potrebné na zaistenie bezpečnosti dodávok medicínskych produktov, zníženie závislosti EÚ od tretích krajín a podporu miestnej farmaceutickej výroby liekov hlavného terapeutického záujmu, pričom by sa mali uprednostňovať lieky zdravotného a strategického významu v úzkej spolupráci s členskými štátmi; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby s pomocou príslušných zainteresovaných strán vypracovali mapu výrobných lokalít EÚ v tretích krajinách a vývojovú mapu, ktorá sa bude používať ako odkaz na existujúce a potenciálne výrobné miesta v EÚ, s cieľom udržať, modernizovať a posilniť ich kapacity tam, kde je to potrebné, možné a uskutočniteľné; zdôrazňuje, že je dôležité, aby farmaceutický priemysel mal schopnosť riešiť náhle nárasty dopytu v kritických situáciách; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva Komisiu, aby vo svojich nadchádzajúcich farmaceutických a priemyselných stratégiách riešila otázky týkajúce sa dostupnosti, prístupnosti a cenovej dostupnosti liekov, spolupráce medzi národnými regulačnými orgánmi a závislosti EÚ od tretích krajín, pokiaľ ide o výrobnú kapacitu, dodávky API a vstupné suroviny; domnieva sa, že tieto stratégie musia zahŕňať regulačné opatrenia a podporovať výrobu základných API a liekov v Európe s cieľom zaistiť cenovo dostupné a udržateľné lieky prístupné pre všetkých; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva Komisiu, aby stanovila nedostatok liekov ako jeden z pilierov nadchádzajúcej farmaceutickej stratégie a aby vytvorila farmaceutické fórum pod dohľadom agentúry EMA, ktoré spojí tvorcov politík, regulátorov, platiteľov, pacientov a spotrebiteľské organizácie, zástupcov priemyslu a ďalšie príslušné zainteresované strany v rámci dodávateľského reťazca zdravotnej starostlivosti s cieľom predchádzať nedostatku liekov, riešiť otázky udržateľnosti vo farmaceutickej oblasti a zabezpečiť konkurencieschopnosť európskeho farmaceutického priemyslu; vyzýva Komisiu, aby najmä ďalej posilňovala dialóg s príslušnými zainteresovanými stranami a s medzinárodnými aktérmi s cieľom posúdiť nové liečby a vakcíny a s EMA s cieľom nájsť spôsoby rýchleho zosúladenia vedeckých posúdení medzi národnými agentúrami vrátane spolupráce vo fáze pred hodnotením pred dostupnosťou kritických klinických údajov, zosúladenia tvorby údajov po schválení a flexibilných prístupov k zlepšeniu výroby liekov a vakcín; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že jej farmaceutická stratégia bude zaručene bojovať proti neprípustným obchodným praktikám všade v reťazci obehu liekov, ktoré by mohli oslabiť transparentnosť a vyvážené vzťahy medzi rôznymi verejnými a súkromnými subjektmi, ktoré sú priamo alebo nepriamo zapojené do plnenia základnej verejnej služby zabezpečovania prístupu k liekom; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v prípade, že je to vo verejnom záujme potrebné, zvážili zavedenie opatrení, ako aj finančných stimulov v súlade s pravidlami štátnej pomoci a udržateľnými politikami výmenou za záväzky, aby sa ochránila silná európska základňa farmaceutického priemyslu a aby sa toto odvetvie podporovalo v umiestňovaní svojich prevádzok do EÚ, a to od výroby API až po výrobu, balenie a distribúciu liekov; naliehavo vyzýva členské štáty, aby zaistili existujúce operácie, napríklad odmeňovaním investícií do kvality liekov a bezpečnosti dodávok; zdôrazňuje strategický záujem tohto odvetvia a význam investícií do európskych podnikov s cieľom diverzifikovať zdroje a nabádať na rozvoj inovačných výrobných technológií, ktoré by dokázali zlepšiť schopnosť celých výrobných liniek reagovať; pripomína, že všetky verejné finančné prostriedky musia byť podmienené úplnou transparentnosťou a vysledovateľnosťou investícií, povinnosťami týkajúcimi sa dodávok na európskom trhu a tým, že sa pacientom uľahčí najlepší výsledok, a to aj z hľadiska prístupnosti a cenovej dostupnosti vyrobených liekov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zaviedli vhodný hospodársky rámec na zabezpečenie a modernizáciu existujúcich výrobných kapacít liekov, technológií a API v Európe, napríklad odmeňovaním investícií do kvality liekov a bezpečnosti dodávok; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje, že farmaceutické odvetvie je aj naďalej dôležitým priemyselným pilierom, ako aj hybnou silou vytvárania pracovných miest; |
| --- | --- |

22.

| 23. | domnieva sa, že európska zelená dohoda predstavuje veľkú príležitosť na podnietenie výrobcov liekov, aby sa zapojili do plánu zelenej obnovy, a to prostredníctvom výroby, ktorá je v súlade s environmentálnymi a ekologickými normami; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje, že úplná repatriácia dodávateľských reťazcov zdravotníckych potrieb nemusí byť v globálnom hospodárstve možná; vyzýva Komisiu, členské štáty a multilaterálnych partnerov EÚ, najmä WHO a WTO, aby vytvorili medzinárodný rámec na zabezpečenie kvality a integrity globálnych dodávateľských reťazcov s cieľom obmedziť používanie škodlivých protekcionistických opatrení a zároveň zachovať najvyššie pracovné a environmentálne normy vo výrobe na celom svete; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby do novej farmaceutickej stratégie zahrnula opatrenia na zvládanie akýchkoľvek narušení globálnych dodávateľských reťazcov; vyzýva Komisiu, aby riešila otázky týkajúce sa dodávok liekov, a to aj v kontexte nadchádzajúceho preskúmania obchodnej politiky; |
| --- | --- |

24.

| 25. | konštatuje, že v prípade niektorých biologických liekov, ako sú lieky získané z krvi a plazmy, bude kľúč k zníženiu závislosti od dovozu plazmy z tretích krajín spočívať v tom, aby Európa zvýšila svoju schopnosť odoberať krv a plazmu; vyzýva Komisiu, aby urýchlila revíziu právnych predpisov týkajúcich sa krvi, tkanív a buniek (smernica 2002/98/ES (15) a smernica 2004/23/ES (16)) s cieľom znížiť riziko nedostatku týchto základných liekov na záchranu života; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pripomína, že v článkoch 81 a 23a smernice 2001/83/ES sa stanovili všeobecné povinnosti týkajúce sa dodávania liekov, ktoré majú plniť držitelia povolení na uvedenie na trh a distribútori, ako aj oznamovacia povinnosť v prípade dočasného alebo trvalého prerušenia dodávok; vyjadruje však poľutovanie nad rozdielmi, ktoré agentúra Komisia zaznamenala pri transpozícii týchto povinností do vnútroštátnych právnych predpisov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, aby držitelia povolenia na uvedenie na trh a veľkoobchodní distribútori dodržiavali požiadavky smernice 2001/83/ES, a zabezpečovali tak primerané a nepretržité dodávky liekov; vyzýva Komisiu, aby ďalej objasnila povinnosti držiteľov povolenia na uvedenie na trh podľa smernice 2001/83/ES, a zdôrazňuje potrebu zabezpečiť, aby držitelia povolenia na uvedenie na trh podávali správy o nedostatku liekov v stanovených lehotách; zdôrazňuje potrebu uplatňovať odradzujúce a primerané sankcie v prípade nedodržania týchto právnych záväzkov v súlade s existujúcim legislatívnym rámcom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvážili zavedenie harmonizovaných plánov na predchádzanie a riadenie nedostatku liekov, v ktorých sa stanoví pre výrobcov povinnosť určiť lieky hlavného terapeutického záujmu, v prípade ktorých by sa mali prijať preventívne a nápravné opatrenia s cieľom zabrániť akémukoľvek prerušeniu dodávok alebo ho zmierniť; poukazuje na to, že takéto plány by mali zahŕňať riešenia pre strategické uchovávanie liekov, aby sa zabezpečili dodávky na primerané obdobie, a transparentné a trvalé komunikačné mechanizmy, prostredníctvom ktorých môžu pacienti a zdravotnícki pracovníci nahlásiť a predvídať nedostatok; naliehavo vyzýva Komisiu, aby vypracovala usmernenia s cieľom zabezpečiť, aby vnútroštátne iniciatívy týkajúce sa vytvárania zásob boli primerané potrebám a neviedli k neúmyselným dôsledkom v iných členských štátoch; |
| --- | --- |

27.

| 28. | konštatuje, že bezpečnosť dodávok je podstatným prvkom boja proti nedostatku a musí sa používať ako kvalitatívne kritérium pri vydávaní oprávnení na prevádzku lekární a vo výzvach na predkladanie ponúk na dodávku liekov, ako sa odporúča v článku 67 smernice 2014/24/EÚ; zdôrazňuje význam diverzifikovaných dodávok a postupov obstarávania pre lieky; naliehavo vyzýva Komisiu, aby v súvislosti so smernicou 2014/24/EÚ urýchlene navrhla usmernenia pre členské štáty, najmä o tom, ako čo najlepšie uplatňovať kritériá ekonomicky najvýhodnejšej ponuky, a nielen kritérium najnižšej ceny; navrhuje, aby sa za takéto kritérium naďalej považovali aj investície do výroby účinných látok a hotových liekov v EÚ, ako aj počet a umiestnenie výrobných miest, spoľahlivosť dodávok, opätovné investovanie ziskov do výskumu a vývoja a uplatňovanie sociálnych, environmentálnych a etických noriem a noriem kvality; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poznamenáva, že postupy obstarávania len s jediným úspešným uchádzačom a/alebo len s jedným výrobným miestom základnej látky by v prípade prerušenia dodávok mohli zvýšiť zraniteľnosť; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby uvažovali o zavedení postupov obstarávania umožňujúcich vybrať viacerých úspešných uchádzačov vrátane spoločných uchádzačov tak, že sa bude klásť dôraz na výrobu v rámci EÚ a že sa budú zaručovať aspoň dva rôzne zdroje základnej látky, s cieľom zachovať hospodársku súťaž na trhu a znížiť riziko nedostatku a zároveň zaručiť pacientom vysokokvalitnú a cenovo dostupnú liečbu; žiada Komisiu, aby na tento účel preskúmala možnosť vytvorenia legislatívneho rámca, ktorý by nabádal systémy zdravotnej starostlivosti na vykonávanie verejných súťaží, ktoré odmeňujú farmaceutické spoločnosti, ktoré v ťažkej situácii zaručujú dodávky liekov, a umožňoval systémom zdravotnej starostlivosti tieto verejné súťaže; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preskúmali možnosť vytvoriť jeden alebo viac neziskových európskych farmaceutických podnikov pôsobiacich vo verejnom záujme, ktoré by vyrábali lieky zdravotného a strategického významu pre zdravotnú starostlivosť v prípade, že neexistuje príslušná priemyselná výroba, s cieľom doplniť a zaručiť bezpečnosť dodávok a vyhnúť sa možnému nedostatku liekov v prípade núdze; pripomína zásadnú úlohu, ktorú môžu zohrávať nové technológie, digitalizácia a umelá inteligencia, pokiaľ ide o to, aby výskumní pracovníci z európskych laboratórií mohli pracovať v rámci siete a spoločne uplatňovať svoje ciele a výsledky, a to pri plnom rešpektovaní európskeho rámca ochrany údajov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzýva Komisiu, aby starostlivo posúdila potenciálny pozitívny prínos umelej inteligencie k rýchlym a spoľahlivým dodávkam zdravotníckych potrieb; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje význam verejno-súkromných partnerstiev, ako je napríklad Európska iniciatíva pre inovačné lieky (IMI), v rámci programov pre výskum a inovácie; domnieva sa, že Komisia by mala uvažovať aj o vytvorení európskeho modelu Úradu USA pre pokročilý biomedicínsky výskum a vývoj; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdôrazňuje, že aj keď sú lieky a zdravotnícke vybavenie naliehavo potrebné, nesmie to viesť k zníženiu kvality, bezpečnosti, efektívnosti a nákladovej účinnosti liekov na humánne použitie a zdravotníckych výrobkov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzýva Komisiu, aby prijala opatrenia proti šíreniu falšovaných liekov z neautorizovaných webových sídel a od neautorizovaných predajcov, ktoré v súčasnosti vyvolávajú obavy; domnieva sa, že tieto praktiky môžu spôsobiť vážnu ujmu na zdraví a viesť k vážnym zdravotným ťažkostiam alebo zhoršeniu zdravotného stavu občanov EÚ; zdôrazňuje, že je nevyhnutná koordinácia EÚ v oblasti mapovania falšovaných liekov a boja proti nim; |
| --- | --- |

34.

| 35. | požaduje rozšírený dialóg medzi farmaceutickým priemyslom a inými odvetviami výroby, ako je napríklad poľnohospodárstvo, záhradníctvo a lesníctvo, s cieľom rozvíjať výrobu účinných látok v EÚ; vyzýva na boj proti nadmernej špecializácii niektorých odvetví a na rozsiahle investície do výskumu, biohospodárstva a biotechnológie s cieľom diverzifikovať zdroje; domnieva sa, že na oživenie priemyslu v Európe sa musí uprednostňovať dvojitá digitálna a ekologická transformácia našich spoločností a budovanie odolnosti voči vonkajším otrasom; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje význam vysokokvalitného lekárskeho výskumu a inovácií, a to aj v segmente nechránenom patentom; vyzýva na vytvorenie skutočnej európskej siete na podporu terapeutického a lekárskeho výskumu a zdôrazňuje, že cena za premiestnenie nesmie viesť k zhoršeniu kvality lekárskeho výskumu; zdôrazňuje, že stabilný systém výskumu a vývoja môže mať pozitívny vplyv na výrobné kapacity a stabilitu dodávok; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uznáva, že farmaceutický priemysel založený na výskume je dôležitým odvetvím, ktoré prispieva k zabezpečeniu kvalitnej výroby a dodávok liekov, k zabezpečeniu budúcich inovácií s cieľom riešiť zostávajúce a neuspokojené potreby a k podpore odolnosti, schopnosti reakcie a pripravenosti systémov zdravotnej starostlivosti na riešenie budúcich výziev vrátane pandémií; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzýva Komisiu, aby vytvorila prostredie, v ktorom je farmaceutický priemysel založený na výskume motivovaný vyvíjať cenovo dostupné riešenia pre neuspokojené liečebné potreby, ako je boj proti antimikrobiálnej rezistencii; vyzýva Komisiu, aby v rámci nadchádzajúcej farmaceutickej stratégie zachovala spoľahlivý európsky systém duševného vlastníctva s cieľom podnecovať výskum a vývoj, ako aj výrobu v Európe a zabezpečiť, aby Európa zostala inovátorom a svetovým lídrom, a v konečnom dôsledku v záujme ochrany a posilňovania strategickej autonómie Európy v oblasti verejného zdravia; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby navrhla opatrenia na stimuláciu väčšieho zapojenia malých a stredných podnikov (MSP) EÚ do dodávateľského reťazca liekov vzhľadom na ich kľúčovú úlohu vo výskume a inováciách a ich prirodzenú schopnosť rýchlo adaptovať zameranie svojej výroby, a tak lepšie zvládať neočakávané otrasy; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili prostredie, ktorým sa zaistí, že Európa bude aj naďalej atraktívnym miestom pre investície do výskumu a vývoja, s cieľom zachovať aktívne a konkurencieschopné farmaceutické odvetvie založené na výskume, ktoré sa bude opierať o väčšie investície do kapacít a infraštruktúry v oblasti výskumu a vývoja vrátane univerzít, s prihliadnutím na skutočnosť, že EÚ je aj naďalej s veľkým odstupom vedúcim regiónom sveta, pokiaľ ide o výrobu účinných látok pre patentované lieky; vyzýva Komisiu, aby v rámci programu Horizont Európa a iných programov EÚ poskytla primerané finančné zdroje na posilnenie činností Únie v oblasti výskumu a investícií na podporu výroby v kľúčových priemyselných odvetviach vrátane farmaceutického priemyslu a zabezpečila pritom geografickú rovnováhu a účasť členských štátov s nízkou výkonnosťou v oblasti výskumu a investícií v rámci projektov a programov spolupráce EÚ, pričom sa zachová zásada excelentnosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdôrazňuje skutočnosť, že z programu Horizont 2020 sa už financuje značný počet výskumných a inovačných aktivít v oblasti zdravia; zdôrazňuje, že financovanie výskumu týkajúceho sa koronavírusu by nemalo mať vplyv na iné priority v oblasti zdravia v rámci programu Horizont 2020; žiada, aby sa prostredníctvom programu Horizont Európa poskytlo viac finančných prostriedkov na tvorbu a podporu výskumných a inovačných ekosystémov zameraných na problematiku liekov vrátane verejno-súkromných partnerstiev a podpory verejného výskumu v odvetviach s vysokou pridanou hodnotou a inovatívnych odvetviach; zdôrazňuje, že popredný ekosystém lekárskeho výskumu si vyžaduje zručnosti, siete a akademické prepojenia, infraštruktúru zdravotných údajov, fungujúci regulačný rámec a politiky v oblasti duševného vlastníctva, ktoré podporujú inovácie; požaduje preskúmanie stimulov zavedených na podnecovanie výskumu liekov na ojedinelé ochorenia s cieľom určiť, či sú úspešné, a ak nie sú, požaduje nové stimuly; zdôrazňuje, že program Horizont Európa a iné programy EÚ musia podporovať výskum zriedkavých chorôb a že výskum, najlepšie postupy, klinické skúšania a lieky týkajúce sa zriedkavých chorôb sa musia sprístupniť v prospech občanov všetkých členských štátov; pripomína význam, ktorý môžu mať nevýhradné licencie pri zmierňovaní nedostatku a pri stabilizácii cien liekov, najmä v čase ohrozenia zdravia; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva Komisiu, aby vyhodnotila vplyv koronavírusu na priemysel a MSP a aby predložila obnovenú priemyselnú stratégiu EÚ, ktorá by uprednostnila dvojitú digitálnu a ekologickú transformáciu našich spoločností a budovanie odolnosti voči vonkajším otrasom; naliehavo vyzýva Komisiu, aby členským štátom umožnila vyvinúť maximálne úsilie s cieľom zabezpečiť, aby malé a stredné farmaceutické spoločnosti pokračovali vo svojich výskumných činnostiach alebo ich obnovili a aby pomohla zabezpečiť rozmanitosť našej výroby a zachovanie pracovných miest, ktoré s ňou súvisia, pričom zdôrazňuje aj význam udržateľnej, etickej a kvalitnej výroby z hľadiska pracovných miest, rastu a konkurencieschopnosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdôrazňuje, že združenia pacientov by sa mali viac zapájať do vymedzenia výskumných stratégií pre verejné a súkromné klinické skúšania, aby sa zabezpečilo, že budú spĺňať neuspokojené potreby európskych pacientov; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzýva Komisiu, aby presadzovala transparentnosť verejných investícií do nákladov na výskum a vývoj liekov, aby sa tieto investície odrazili v dostupnosti a stanovovaní cien pre širokú verejnosť; pripomína svoju pozíciu k smernici 89/105/ES (17) a žiada Komisiu, aby v tejto súvislosti prijala vhodné opatrenia v nadchádzajúcej farmaceutickej stratégii vrátane revízie smernice; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preverovali priame zahraničné investície do zariadení na farmaceutickú výrobu, ktoré sú súčasťou kritickej zdravotníckej infraštruktúry v Európe; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby zdravotnícki pracovníci a široká verejnosť mali prístup k bezpečným, účinným a kvalitným liekom a zdravotníckym výrobkom prostredníctvom monitorovania a regulácie nepretržitého dodržiavania dobrej klinickej praxe, pokiaľ ide o povoľovanie a vykonávanie klinického skúšania v súlade s najprísnejšími normami ochrany zdravia; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzýva na posilnenie trhu s európskymi liekmi s cieľom urýchliť prístup pacientov k liekom, zvýšiť cenovú dostupnosť starostlivosti, maximalizovať úspory v štátnych rozpočtoch na zdravotníctvo a zabrániť administratívnemu zaťaženiu farmaceutických spoločností; |
| --- | --- |

47.

| 48. | zdôrazňuje, že generické a biologicky podobné lieky umožňujú intenzívnejšiu hospodársku súťaž, nižšie ceny a úspory pre systémy zdravotnej starostlivosti, a tým pomáhajú zlepšiť prístup pacientov k liekom; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdôrazňuje, že pridaná hodnota a hospodársky vplyv biologicky podobných liekov na udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti by sa mali analyzovať, ich vstup na trh by sa nemal odkladať a v prípade potreby by sa mali preskúmať opatrenia na podporu ich uvedenia na trh; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyjadruje poľutovanie nad súdnymi konaniami, ktorých cieľom je oddialiť uvádzanie generických liekov na trh; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila dodržanie konca obdobia komerčnej exkluzivity inovátora; |
| --- | --- |

50.

| 51. | je znepokojený možným negatívnym vplyvom vystúpenia Spojeného kráľovstva z EÚ na dodávky liekov, najmä pre Írsko; žiada, aby sa do budúcej dohody o vzťahoch so Spojeným kráľovstvom začlenili cielené ustanovenia, ako sú dohody o vzájomnom uznávaní, ktoré obom stranám umožnia reagovať na vznikajúce zdravotné hrozby a zabezpečiť nepretržitý a rýchly prístup pacientov k bezpečným liekom a zdravotníckym pomôckam, ako aj pohotovostné plány v prípade, že nedôjde k žiadnej dohode; |
| --- | --- |

51.

Posilnenie činností na európskej úrovni v záujme lepšej koordinácie a doplnenia zdravotných politík členských štátov

| 52. | odporúča, aby Komisia, členské štáty a priemysel pod vedením agentúry EMA spolupracovali s cieľom zaviesť väčšiu transparentnosť vo výrobnom a distribučnom reťazci liekov a vytvoriť európsku jednotku na predchádzanie a riadenie nedostatkov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyzýva členské štáty, aby v úzkej spolupráci s Komisiou a ďalšími dotknutými zainteresovanými stranami preskúmali alternatívne prístupy k zabezpečeniu primeraných zásob, ako je účinné presadzovanie existujúcich regulačných požiadaviek na všetky subjekty dodávateľského reťazca na celoštátnej úrovni spolu s opatreniami na zvýšenie transparentnosti v rámci dodávateľského reťazca; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala európske stratégie v oblasti zdravia na základe spoločného súboru liekov na liečbu rakoviny, infekcií, zriedkavých chorôb a ďalších oblastí zvlášť postihnutých nedostatkom s cieľom zaistiť prístup pacientov k liečbe, pričom zohľadní rozdiely v klinických prístupoch medzi členskými štátmi; vyzýva Komisiu, aby preskúmala aj možnosť harmonizovaných kritérií stanovovania cien, aby sa tieto lieky stali cenovo dostupnými v záujme boja proti opakujúcim sa nedostatkom, a to pri zohľadnení parity kúpnej sily vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

54.

| 55. | vyzýva Komisiu, aby otázku nedostatku liekov proti rakovine umiestnila do stredobodu časti týkajúcej sa liečby v rámci nadchádzajúceho Európskeho plánu boja proti rakovine; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vyzýva na zavedenie osobitného štatútu pre niektoré výbehové lieky, ktorý by sprevádzali stimuly pre výrobcov, aby zachovali ich uvádzanie na európsky trh a zabezpečili diverzifikáciu európskej výroby; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzýva Komisiu, aby podľa vzoru mechanizmu rescEU vytvorila európsku rezervu liekov zdravotného a strategického významu (MISS), ktorým hrozí nedostatok, pre mimoriadne udalosti s cieľom zmierniť opakujúci sa nedostatok a vytvoriť núdzovú európsku lekáreň; trvá na tom, že táto rezerva musí byť primeraná svojmu cieľu a mala by sa používať spôsobom, ktorý je transparentný, zodpovedný a spravodlivý pre všetky členské štáty; zdôrazňuje, že takýto mechanizmus by sa mal starostlivo riadiť, najmä pokiaľ ide o čas použiteľnosti a predchádzanie vzniku odpadu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vyzýva, aby sa určil európsky regulačný orgán, ktorý by bol spolu s Komisiou poverený úlohou vytvorenia mechanizmu na spravodlivé prideľovanie liekov z európskej rezervy pre mimoriadne udalosti tým členským štátom, ktoré sú postihnuté prerušením dodávok alebo ich nedostatkom; vyzýva tento určený európsky regulačný orgán, aby naplánoval nezávislé a transparentné preskúmania s cieľom zabezpečiť, aby sa so všetkými členskými štátmi zaobchádzalo rovnako; |
| --- | --- |

58.

| 59. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali inovatívne a koordinované stratégie a posilnili výmenu osvedčených postupov v oblasti riadenia zásob; domnieva sa, že EMA je najvhodnejším orgánom, ktorý má byť určený ako regulačný orgán, ktorého úlohou bude predchádzať nedostatku liekov na úrovni EÚ v núdzových a iných prípadoch, na ktorú by mala získať širší mandát a väčšie zdroje; vyzýva preto Komisiu, aby zmenila súčasné právne predpisy s cieľom posilniť kapacity EMA; zdôrazňuje, že v dlhodobom horizonte by EMA mala byť schopná vydávať povolenia na uvedenie na trh pod podmienkou splnenia požiadaviek na dodávky a prístupnosť na strane výrobcov bez toho, aby takéto požiadavky viedli k nedostatku liekov; dúfa, že posilnenie zdrojov agentúry EMA jej umožní zachovať súčasný systém kontroly výrobných prevádzok so sídlom v tretích krajinách prostredníctvom koordinácie národných inšpektorov; |
| --- | --- |

59.

| 60. | požaduje revíziu nariadenia (ES) č. 141/2000 o liekoch na ojedinelé ochorenia (18) s cieľom zvrátiť dôkazné bremeno stanovené v doložke o desaťročnom výhradnom práve na trhu tak, aby držiteľ povolenia na uvedenie na trh musel preukázať, že výrobok nie je dostatočne ziskový na pokrytie nákladov na výskum a vývoj; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala a zriadila fond pre lieky na ojedinelé ochorenia, ktorý by financovali členské štáty, s cieľom kolektívne v mene členských štátov obstarávať lieky na ojedinelé ochorenia pre celú EÚ; |
| --- | --- |

61.

| 62. | požaduje zavedenie ďalších spoločných postupov obstarávania EÚ na európskej úrovni s cieľom riešiť nedostatok, najmä v čase zdravotných kríz, ako sa to udialo v súvislosti s COVID-19, so zjednodušenými a transparentnými postupmi v záujme schopnosti rýchlejšej reakcie; požaduje najmä, aby sa zaviedlo spoločné obstarávanie EÚ týkajúce sa liekov na liečbu zriedkavých chorôb s cieľom zabezpečiť, aby boli tieto lieky dostupné vo všetkých členských štátoch; vyzýva Komisiu, aby v súlade so zmluvami urýchlene vykonala hodnotenie a prípadnú revíziu nariadením týkajúcu sa rozhodnutia č. 1082/2013/EÚ o cezhraničných ohrozeniach zdravia, ktorým sa ustanovuje mechanizmus spoločného obstarávania; |
| --- | --- |

62.

| 63. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prehodnotili myšlienku transparentnosti stanovovania čistých cien a čistej úhrady rôznych foriem liečby s cieľom zaistiť členským štátom rovnaké postavenie pri rokovaniach s farmaceutickými spoločnosťami o liekoch, ktoré sa neobstarávajú spoločne; |
| --- | --- |

63.

| 64. | vyzýva Komisiu, aby zvýšila svoju účasť na podpore ochrany kritickej zdravotníckej infraštruktúry v členských štátoch a začala uplatňovať Európsky program na ochranu kritickej infraštruktúry na sektor zdravotníckej infraštruktúry; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vyzýva na úplné a rýchle uplatňovanie nariadenia (EÚ) č. 536/2014 o klinickom skúšaní liekov na humánne použitie; domnieva sa, že toto nariadenie by uľahčilo začatie rozsiahleho klinického skúšania vykonávaného harmonizovaným a koordinovaným spôsobom na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

65.

| 66. | vyzýva Komisiu a agentúru EMA, aby spolupracovali s priemyslom s cieľom zabezpečiť, že lieky sprístupnené v jednom členskom štáte budú prístupné vo všetkých ostatných členských štátoch, najmä v menších členských štátoch; |
| --- | --- |

66.

| 67. | vyzýva Komisiu, aby posúdila vplyv paralelného obchodu na nedostatok liekov v členských štátoch a primerane riešila problémy prostredníctvom prijatia potrebných opatrení s cieľom zabezpečiť, aby sa lieky dostali včas ku všetkým pacientom v EÚ; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu zahrnúť skúsenosti pacientov, skupín spotrebiteľov a odborníkov v oblasti zdravotníctva; |
| --- | --- |

67.

| 68. | zdôrazňuje význam posilnenia postavenia pacientov a prístupu zameraného na pacienta; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zlepšili zastúpenie pacientov v rozhodovacom procese a ich zapojenie doň v súvislosti s riešením potenciálnych problémov s dodávkami, ktoré majú vplyv na ich lieky; |
| --- | --- |

68.

| 69. | vyzýva členské štáty, aby prijali spoločnú pozíciu a začali rokovania o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o hodnotení zdravotníckych technológií a zmene smernice 2011/24/EÚ; |
| --- | --- |

69.

Posilnenie spolupráce medzi členskými štátmi

| 70. | vyzýva Komisiu, aby vytvorila inovatívnu, používateľsky ústretovú a transparentnú centralizovanú digitálnu platformu na podávanie správ a oznamovanie harmonizovaných informácií národných agentúr a všetkých zainteresovaných strán vrátane výrobcov, veľkoobchodníkov a lekárnikov o dostupných zásobách a nedostatku liekov a zdravotníckeho vybavenia a na zabránenie zdvojovaniu; víta prácu spoločnej pracovnej skupiny EMA-HMA pre dostupnosť liekov a skutočnosť, že EMA zaviedla systémy jednotných kontaktných miest (SPOC) a jednotných kontaktných miest pre odvetvie (i-SPOC); vyzýva na posúdenie existujúcich informačných systémov a na ich posilnenie, aby bolo možné jasne zmapovať ťažkosti, nedostatok a požiadavky v každom členskom štáte, a tak zabrániť vytváraniu nadmerných zásob; v tejto súvislosti nabáda Komisiu, aby využila a uplatňovala digitálne a telematické nástroje na celoeurópskej úrovni a aby uvažovala o zmene nariadenia o zmenách (19) a usmernení o klasifikácii zmien; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili systém včasného varovania na vnútroštátnej aj európskej úrovni s cieľom posilniť oznamovaciu povinnosť farmaceutických spoločností, pokiaľ ide o akékoľvek prerušenie alebo napätú situáciu v dodávkach liekov; |
| --- | --- |

70.

| 71. | považuje za nevyhnutné zlepšiť včasnú komunikáciu so zdravotníckymi pracovníkmi a pacientmi o dostupnosti liekov pomocou inovatívnych digitálnych nástrojov, ktoré poskytnú v reálnom čase aktuálne údaje, pokiaľ ide o dostupnosť, lokalitu, množstvo a cenu daného lieku, v súlade s právnymi predpismi o ochrane údajov; pripomína, že zdravotnícki pracovníci musia mať prístup k aktuálnym informáciám, aby mohli primerane reagovať na vznikajúci a existujúci nedostatok; zdôrazňuje, že včasné informácie o probléme s dodávkami a včasné určenie možných terapeutických alternatív by mohli posilniť bezpečnosť pacienta; odporúča preto zahrnutie informácií pre zdravotníckych pracovníkov o dostupných alternatívach; |
| --- | --- |

71.

| 72. | domnieva sa, že členské štáty by mali všetkým zúčastneným aktérom poskytovať informácie, ako sú epidemiologické prognózy, aby im pomohli lepšie plánovať svoje činnosti s ohľadom na rastúci dopyt a lepšie reagovať na potreby v prípade nedostatku; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pripomína, že nesprávne informácie môžu viesť k nevhodnému používaniu liekov a vytváraniu zbytočných zásob; |
| --- | --- |

73.

| 74. | v tejto súvislosti poznamenáva, že ľudia si hromadia lieky zo strachu z prerušenia dodávok; vyzýva vlády, aby proti týmto obavám bojovali prostredníctvom vzdelávania a ubezpečenia, aby sa tak skoncovalo s nadmernou spotrebou zdrojov; |
| --- | --- |

74.

| 75. | žiada, aby sa k papierovému informačnému letáku doplnil elektronický informačný leták o výrobku, ktorý by bol vypracovaný vo všetkých jazykoch pre všetky krajiny, v ktorých sa liek predáva, aby sa tak uľahčil pohyb a predaj liekov v rámci jednotného trhu a aby sa tým zmiernil nedostatok; vyzýva Komisiu, aby posúdila možnosť umožniť výrobcom dobrovoľne a bez ich dodatočného zaťaženia zaviesť systém označovania, ktoré by malo byť viditeľné a identifikovateľné pacientmi a zákazníkmi, týkajúceho sa pôvodu a miesta výroby liekov a účinných látok; |
| --- | --- |

75.

| 76. | zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť hladké fungovanie jednotného trhu s cieľom odstrániť prekážky pre prístup k liekom, zdravotníckym pomôckam a ochranným prostriedkom pre všetkých občanov, najmä tých, ktorí žijú v členských štátoch, ktoré z dôvodu svojej malej veľkosti alebo vzdialenej polohy vo veľkej miere závisia od dovozu a nemajú ľahký prístup k dodávateľskému reťazcu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | odporúča vypracovať katalóg nedostatkových liekov vo všetkých členských štátoch, ktorý by agentúre EMA umožnil ľahko aktualizovať svoj verejný katalóg nedostatkových liekov, ktorý posudzuje jej Výbor pre lieky na humánne použitie (CHMP) a/alebo jej Výbor pre hodnotenie farmakovigilančných rizík (PRAC); |
| --- | --- |

77.

| 78. | zdôrazňuje, aké je dôležité, aby Komisia prijala všetky potrebné opatrenia na boj proti špekuláciám, podvodom a zneužívaniu cien v obchode so základnými liečivami; |
| --- | --- |

78.

| 79. | odsudzuje zneužívanie nedostatku liekov na kriminálne účely; pripomína, že falšovanie liekov a medicínskych produktov zhoršuje napätie v oblasti dodávok; vyzýva na posilnenie opatrení na boj proti týmto praktikám prostredníctvom kontroly online platforiem, ktoré ponúkajú lieky, posilnením spolupráce medzi príslušnými agentúrami EÚ a vnútroštátnymi agentúrami a zabezpečením dodržiavania práv obetí; |
| --- | --- |

79.

Predchádzanie nedostatku liekov a reagovanie naň v prípade zdravotných kríz

| 80. | so znepokojením zdôrazňuje nedostatok niektorých liekov, ktorý sa vyskytol počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19, vrátane nedostatku liekov používaných v intenzívnej starostlivosti; zdôrazňuje, že je dôležité zachovať výrobu, dodávky, distribúciu, vývoj vysokokvalitných liekov a rovnaký prístup k nim, čo by mala koordinovať EMA; so znepokojením berie na vedomie zákaz vývozu niektorých liekov na celom svete a víta záväzok Komisie zabezpečiť dodávky liekov; zdôrazňuje, že experimentálne používanie liekov na liečbu COVID-19 nesmie viesť k nedostatku pre pacientov s inými ochoreniami, ktorí sú závislí od týchto liekov; |
| --- | --- |

80.

| 81. | vyzýva Komisiu, aby v úzkej spolupráci s členskými štátmi prijala európsky plán pripravenosti na pandémiu s cieľom zabezpečiť koordinovanú a účinnú reakciu; v tejto súvislosti víta vytvorenie strediska na koordináciu ponuky a dopytu v oblasti zdravotníckeho vybavenia v súvislosti s pandémiou COVID-19 zo strany Komisie; opakuje výzvu zo svojho uznesenia zo 17. apríla 2020 o vytvorení európskeho mechanizmu reakcie v oblasti zdravotníctva s cieľom reagovať na všetky druhy zdravotných kríz; |
| --- | --- |

81.

| 82. | zdôrazňuje, že európsky plán pripravenosti na pandémiu by mal zahŕňať koordináciu informácií o distribúcii a spotrebe liekov v členských štátoch a primerané vymedzenie regulačnej flexibility na riešenie nedostatočných dodávok; domnieva sa, že takýto plán by mal zahŕňať aj rozšírené využívanie mechanizmov spolupráce na úrovni EÚ zameraných na závažné cezhraničné ohrozenia zdravia, ako je napríklad rescEU a dohoda o spoločnom obstarávaní, s cieľom účinne podporovať schopnosť reakcie členských štátov; |
| --- | --- |

82.

| 83. | zdôrazňuje, že pre zabezpečenie celosvetovej dostupnosti medicínskych produktov a pre obmedzenie našej zraniteľnosti v prípade núdzových situácií v budúcnosti má zavedenie otvoreného, voľného, spravodlivého, transparentného a vymožiteľného multilaterálneho obchodného systému založeného na pravidlách zásadný význam; |
| --- | --- |

83.

| 84. | víta zavedenie pružnejších pravidiel v súvislosti s krízou COVID-19 s cieľom zmierniť nedostatky a uľahčiť obeh liekov medzi členskými štátmi, medzi ktorými je akceptovanie rôznych formátov balenia, postup opätovného použitia, ktorý držiteľom povolenia na uvedenie na trh umožní získať schválenie v inom členskom štáte, predĺženie platnosti osvedčení o správnej výrobnej praxi, dlhšie exspiračné lehoty, používanie veterinárnych liekov atď.; vyzýva Komisiu, aby prísne monitorovala používanie týchto riešení, zabezpečila, aby nebola ohrozená bezpečnosť pacienta, a zaistila možnosť ich použitia v prípadoch ťažkostí alebo nedostatku; v tejto súvislosti víta dočasné predĺženie dátumu uplatňovania nariadenia (EÚ) 2017/745 o zdravotníckych pomôckach; na tento účel požaduje osobitný prístup pre lieky na ojedinelé ochorenia; |
| --- | --- |

84.

| 85. | konštatuje, že ochrana patentov je kľúčovým stimulom pre spoločnosti, aby investovali do inovácií a vyrábali nové lieky; zároveň konštatuje, že vylučujúci účinok patentov by mohol viesť k nižšiemu zásobovaniu trhu a obmedzenému prístupu k liekom a k farmaceutickým výrobkom; zdôrazňuje, že by sa mala dosiahnuť rovnováha medzi podporou inovácií prostredníctvom patentov s vylučujúcim účinkom a zabezpečením prístupu k liekom a ochrany verejného zdravia; pripomína, že spoločnosť, ktorá uvádza liek na trh, môže využívať výlučnosť údajov počas obdobia ôsmich rokov od prvého povolenia na uvedenie na trh podľa článku 14 ods. 11 nariadenia (ES) č. 726/2004; vyzýva Komisiu, aby navrhla revíziu tohto nariadenia s cieľom ustanoviť možnosť dočasne povoliť udeľovanie povinných licencií v prípade zdravotnej krízy s cieľom umožniť výrobu generických verzií liekov na záchranu života; pripomína, že ide o jednu z možností flexibility verejného zdravia v oblasti patentovej ochrany, ktoré už boli zahrnuté do Dohody WTO o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS), ktorá bola ďalej potvrdená vo vyhlásení z Dauhy z roku 2001; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že vykonávanie dohôd EÚ o voľnom obchode nezasahuje do možností uplatnenia flexibility, ktoré poskytuje dohoda TRIPS, a aby členským štátom poskytla usmernenia s cieľom podporiť skôr udeľovanie dobrovoľných licencií než okamžité udeľovanie nútených licencií; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pripomína, že nariadenie (ES) č. 816/2006 (20) harmonizuje postup udeľovania nútených licencií týkajúcich sa patentov a dodatkových ochranných osvedčení, ktoré sa vzťahujú na výrobu a predaj farmaceutických výrobkov, keď sú takéto výrobky určené na vývoz do oprávnených dovážajúcich krajín, ktoré potrebujú tieto výrobky na riešenie problémov v oblasti verejného zdravia; vyzýva Komisiu, aby v súvislosti so svojou nadchádzajúcou farmaceutickou stratégiou uvažovala o možnosti harmonizovaných pravidiel udeľovania nútených licencií na lieky, ako sú napríklad očkovacie látky, čo by členským štátom umožnilo rýchlejšie a účinnejšie reagovať na budúce európske krízy v oblasti zdravotníctva; |
| --- | --- |

86.

| 87. | zdôrazňuje, že systémy udeľovania nútených licencií musia byť súčasťou širších opatrení EÚ na riešenie otázky prístupu k liekom; vyzýva Komisiu, aby navrhla v tomto smere európsky akčný plán; |
| --- | --- |

87.

| 88. | zdôrazňuje, že pri ochrane a presadzovaní patentov by sa mali náležite zohľadňovať záujmy spoločnosti, konkrétne ochrana ľudských práv a priorít v oblasti verejného zdravia; zároveň pripomína, že ochrana patentov by nemala zasahovať do práva na zdravie a nemala by slúžiť na prehlbovanie rozdielov medzi bohatšími a chudobnejšími občanmi, pokiaľ ide o prístup k liekom; domnieva sa, že prístup Únie k tejto otázke by mal zabezpečiť harmonizáciu a súdržnosť medzi rôznymi opatreniami, ktoré majú členské štáty k dispozícii; |
| --- | --- |

88.

| 89. | zdôrazňuje, že široká sieť spravodlivých a dobre vykonávaných dohôd o voľnom obchode s vyrovnanými ustanoveniami o duševnom vlastníctve a regulačnej spolupráci spolu s plne funkčným systémom mnohostranného obchodu, s WTO a jej prevádzkyschopným Odvolacím orgánom sú najlepším spôsobom, ako zaručiť dostupnosť viacerých zdrojov výroby základných liekov a to, aby sa regulačné normy celosvetovo zbližovali, čím sa zabezpečí silný rámec pre inovácie vo svete ako doplnenie európskej výroby; zdôrazňuje, že je dôležité mať možnosti na zabezpečenie adekvátnej dostupnosti potrebných liekov, ako aj byť v prípade potreby pripravený na povoľovanie dovozu liekov vyrobených v zahraničí na základe nútených licencií; pripomína, že rozdiely regulačných rámcov a noriem pre lieky môžu vytvoriť zbytočnú prekážku pre obchod; zdôrazňuje význam európskych noriem kvality a bezpečnosti; odporúča prijatie medzinárodných noriem a naliehavo vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že všetky konečné alebo prechodné lieky určené pre európsky trh budú spĺňať európske normy kvality a bezpečnosti a nebudú falšované; konštatuje, že ďalším spôsobom, ako zabezpečiť strategickú autonómiu EÚ v oblasti zdravia, je zaradenie farmaceutickej výroby určitých produktov do programu spoločného európskeho záujmu (IPCEI); |
| --- | --- |

89.

| 90. | dôrazne odporúča všetkým krajinám, aby sa pripojili k dohode WTO o oslobodení liekov od cla; naliehavo vyzýva, aby sa jej pôsobnosť rozšírila na všetky farmaceutické výrobky a lieky pri súčasnom rešpektovaní politického priestoru všetkých krajín a zabezpečení prístupu ich občanov k liekom; zdôrazňuje, že v obchodných sporoch by medicínske produkty a lieky vrátane ich prechodných foriem mali byť vždy vyňaté z odvetných opatrení a byť ľahko dostupné; ďalej vyzýva na okamžité jednostranné dočasné zrušenie ciel na lieky a farmaceutické výrobky na podporu dovozu týchto tovarov; zdôrazňuje, že vývoj medicínskych produktov musí byť v súlade s medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv a v súlade s Parížskou dohodou a že pracovné práva musia vyhovovať základným dohovorom Medzinárodnej organizácie práce; berie na vedomie prácu Komisie na právnych predpisoch o náležitej starostlivosti; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pripomína Komisii a členským štátom, aby zabezpečili rýchle a úplné vykonávanie nariadenia o preverovaní priamych zahraničných investícií (a v prípade potreby jeho revíziu), ktorého súčasťou by sa mala stať zdravotná starostlivosť ako strategické odvetvie; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pripomína, že kríza spôsobená pandémiou COVID-19 otestovala odolnosť systémov verejného zdravotníctva; zastáva názor, že zavedenie záťažových testov, ktorými sa hodnotí odolnosť systémov verejného zdravotníctva v prípade krízy, by pomohlo určiť faktory štrukturálnych rizík a poskytlo účinný prostriedok na riešenie nedostatku v prípade pandémií; vyzýva Komisiu a Radu, aby na základe výsledkov týchto testov vypracovali odporúčania pre členské štáty s cieľom posilniť ich systémy zdravotníctva a uspokojiť všetky základné potreby, ktoré by mohli vzniknúť v prípade núdzovej situácie v oblasti zdravia; |
| --- | --- |

92.

| 93. | domnieva sa, že systémy zdravotnej starostlivosti EÚ potrebujú viac spoločných noriem a lepšiu interoperabilitu, aby sa zabránilo nedostatku liekov a aby sa zabezpečila kvalitná zdravotná starostlivosť pre všetkých v rámci spoločnosti; vyzýva preto Komisiu, aby na základe zistení záťažových testov navrhla smernicu stanovujúcu minimálne normy pre kvalitné systémy zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

93.

| 94. | domnieva sa, že v prípade zdravotnej krízy nemôžu uzavretie hraníc a colné kontroly predstavovať prekážku pre cezhraničný pohyb liekov mimoriadneho záujmu v rámci Únie; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili bezpečné a rýchle postupy na kontrolu výrobkov na hraniciach počas zdravotnej krízy v súlade s právom EÚ; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poznamenáva, že pandémia COVID-19 upozornila na dôležitosť spolupráce a solidarity medzi členskými štátmi a včasných dodávok liekov v naliehavých a výnimočných prípadoch, aké by sa mohli v budúcnosti opäť vyskytnúť; okrem toho zdôrazňuje, že nová priemyselná a dopravná politika a investície do výskumu a vývoja sú nevyhnutné na to, aby farmaceutický priemysel mohol reagovať na budúce potreby; |
| --- | --- |

95.

| 96. | zdôrazňuje potrebu efektívnejšej a udržateľnejšej dopravnej a logistickej siete a skrátenia prepravných trás, čo by viedlo k zníženiu emisií, zmierneniu vplyvu na životné prostredie a klímu, zlepšeniu fungovania vnútorného trhu a zníženiu administratívnych prekážok; |
| --- | --- |

96.

| 97. | vyzýva členské štáty, aby zaviedli „zelené jazdné pruhy“, ktoré navrhla Komisia vo svojich usmerneniach pre opatrenia v oblasti riadenia hraníc na ochranu zdravia a zabezpečenie dostupnosti tovaru a základných služieb, s cieľom umožniť hladký priebeh prepravy nielen liekov, ale aj surovín, medziproduktov a súvisiacich materiálov vrátane obalov; zdôrazňuje potrebu zachovať otvorené hranice prostredníctvom zelených jazdných pruhov, aby sa mohli využiť na riešenie budúcich neočakávaných udalostí; |
| --- | --- |

97.

| 98. | považuje za potrebné odstrániť problematické body a riešiť existujúce prekážky plne integrovaného a dobre fungujúceho jednotného európskeho dopravného priestoru pre všetky druhy dopravy; zdôrazňuje, že treba podporiť intermodalitu a uprednostniť prechod na železničnú dopravu, financovať hlavné uzly a zabezpečiť neprerušené dodávky rôznych druhov tovaru vrátane nebezpečného tovaru dôležitého pre výrobu v chemickom a farmaceutickom priemysle; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili posilnenie kapacít zdravotníckych zariadení a zdravotníckeho personálu v rámci prípravy na zvýšenie objemu dopravy vyplývajúceho zo zrušenia obmedzení; |
| --- | --- |

98.

| 99. | zdôrazňuje význam IT systémov pri uľahčovaní vysledovateľnosti, dohľadu a včasných dodávok liekov a výmeny informácií medzi rôznymi aktérmi zapojenými do reťazca dopravnej logistiky vrátane colných orgánov; |
| --- | --- |

99.

| 100. | vyzýva Komisiu, aby v koordinácii s členskými štátmi vypracovala mechanizmy na zabezpečenie rýchlej a bezpečnej dopravy a lepšieho dohľadu nad dopravou a vytváraním zásob liekov, konkrétne aby zaviedla pohotovostný plán, ktorý zabezpečí voľný pohyb liekov v prípade narušenia odvetvia dopravy, a plány nekonvenčnej distribúcie, napr. dodávky liekov citlivých na čas prostredníctvom plánovanej zmiešanej dopravy; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poznamenáva, že je dôležité zaručiť nediskriminačné a vysoké bezpečnostné normy pre dopravnú infraštruktúru aj pre pracovníkov v doprave, čo umožní riadiť značné objemy v dodávateľskom reťazci bez prerušenia dodávok a príslušným orgánom umožní prijať vhodné a primerané kroky na minimalizáciu rizík pre zdravie; zdôrazňuje dôležitosť zachovania dobrých pracovných podmienok pre vodičov; |
| --- | --- |

101.

| 102. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že pracovníci v zdravotníctve budú môcť prechádzať cez vnútorné hranice, ak pracujú v susednej krajine; |
| --- | --- |

102.

| 103. | upozorňuje na význam obozretného riadenia skladových kapacít na skladovanie pri teplote prostredia a s chladením v prichádzajúcej a odchádzajúcej dopravnej infraštruktúre; |
| --- | --- |

103.

| 104. | zdôrazňuje, že treba odstrániť prekážky pre prístup k liekom, zdravotníckym pomôckam a ochranným prostriedkom pre všetkých občanov, najmä tých, ktorí žijú v členských štátoch, ktoré z dôvodu svojej malej veľkosti alebo vzdialenej polohy vo veľkej miere závisia od dovozu a nemajú ľahký prístup k dodávateľskému reťazcu; |
| --- | --- |

104.

| 105. | zdôrazňuje, že je dôležité zohľadniť osobitné dopravné potreby na miestnej a regionálnej úrovni, najmä v okrajových, vidieckych, horských a ostrovných oblastiach a najvzdialenejších regiónoch, ktoré sú ťažšie dostupné a znamenajú vyššie prepravné náklady; domnieva sa, že strategické plány na modernizáciu infraštruktúry v členských štátoch by mali zahŕňať konkrétne opatrenia pre tieto regióny; konštatuje, že sa musí zabezpečiť, aby sa aj do týchto oblastí dostala digitálna transformácia, a že treba urýchliť zavádzanie nových riešení prispôsobených ich potrebám, čím sa zlepší prepojenosť, prístupnosť a cenová dostupnosť; zdôrazňuje, že prístup k liekom v týchto oblastiach by nemal byť nijakým spôsobom obmedzený; |
| --- | --- |

105.

| 106. | vyzýva Komisiu, aby poskytla organizačnú a finančnú podporu, a to aj prostredníctvom pracovných programov prijatých vo viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027, členským štátom a dopravcom počas núdzových udalostí, ako sú pandémie, a aby uprednostnila a zabezpečila vyhradený priestor vo všetkých zásielkach tovaru pre základné potreby, ako sú lieky, API a zdravotnícke vybavenie; |
| --- | --- |

106.

| 107. | vyzýva na zavedenie zrýchlených a inovatívnych riešení s cieľom včas zmierniť nedostatok liekov a umožniť bezpečnú prepravu liekov citlivých na teplotu, s možnosťou sledovať produkty prostredníctvom neustáleho diaľkového monitorovania; vyzýva Komisiu, aby rozšírila právomoci Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) v oblasti verejného zdravia a aby presadzovala výmenu najlepších postupov; |
| --- | --- |

107.

| 108. | vyzýva ECDC, aby uvoľnilo modelové údaje o pravdepodobnom vývoji pandémie COVID-19 v každom členskom štáte, ako aj údaje o potrebách pacienta a údaje o kapacite nemocníc v členských štátoch, s cieľom lepšie predvídať dopyt a dodávať lieky tam, kde sú potrebné; domnieva sa, že EMA by mala spolupracovať s ECDC v záujme lepšieho predchádzania nedostatku liekov a bežne používaných liekov so zreteľom na možné budúce epidémie a pandémie; |
| --- | --- |

108.

| 109. | vyzýva Komisiu, agentúru EMA a vnútroštátne regulačné orgány, aby aj naďalej stavali na všetkom pragmatickom úsilí vynaloženom počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 a naďalej umožňovali regulačnú flexibilitu pre držiteľov povolení na uvedenie na trh, napríklad zahrnutím postupov zmien dodávateľov API, určením nových výrobných miest a rýchlejším udeľovaním povolení na dovoz, a to s cieľom lepšie zmierňovať nedostatok liekov; |
| --- | --- |

109.

| 110. | uznáva, že kvóty na dodávky uplatňované držiteľmi povolenia na uvedenie na trh týkajúce sa distribúcie výrobkov zdravotnej starostlivosti sú stanovené podľa niekoľkých parametrov vrátane odhadov vnútroštátnych potrieb pacientov; vyzýva Komisiu, aby spolu so zainteresovanými stranami z farmaceutického priemyslu zvážila dostupné objemy liekov; v tejto súvislosti pripomína, že kvóty pre objemy zásob zavedené distribútormi sú často obmedzené a spôsobujú spomalenie a nedostatok a že v niektorých častiach distribučného reťazca sa zaznamenala nedostatočná transparentnosť zásob; |
| --- | --- |

110.

| 111. | zdôrazňuje, že politiky stanovovania cien liekov, ktoré zahŕňajú výlučne výdavky, neumožňujú úpravy cien tak, aby odrážali zmeny v nákladoch na tovar, výrobu, regulačné postupy a distribúciu, a negatívne ovplyvňujú spoľahlivosť dodávok; so znepokojením konštatuje, že zvýšený dopyt po výrobkoch v čase nedostatku liekov by mohol zvýšiť riziko nekalých praktík stanovovania cien v regiónoch postihnutých nedostatkom, ako aj v prípadoch, keď by alternatívne farmaceutické výrobky mohli nahradiť tie, ktorých sa nedostatok týka; |
| --- | --- |

111.

| 112. | poukazuje na príklady nedostatkov spojené s časom potrebným na splnenie regulačných požiadaviek vrátane regulačných časových odstupov a vnútroštátnych požiadaviek, ale zároveň zdôrazňuje, že potreba liekov a zdravotníckeho vybavenia nemôže ísť na úkor kvality, bezpečnosti, účinnosti a nákladovej efektívnosti liekov na humánne použitie a zdravotníckych výrobkov vrátane zdravotníckych pomôcok; pripomína, že súlad s pravidlami uplatniteľnými na povoľovanie klinických skúšok liekov, ako aj kontrola dodržiavania správnej klinickej praxe pri ich vykonávaní musia byť naďalej regulované a pod dohľadom v súlade s najprísnejšími normami ochrany verejného zdravia; pripomína, že treba uprednostniť optimalizáciu regulačných postupov pri zachovaní vysokých vedeckých noriem s cieľom umožniť zjednodušené administratívne úlohy spojené s udržaním zdravotníckych výrobkov na trh úpravou existujúceho nariadenia o zmenách, zlepšením prístupu pacientov a zdravotníckych pracovníkov k informáciám a zjednodušením toku liekov z jedného členského štátu do druhého v prípade nedostatku; nabáda Komisiu, aby čo najlepšie využívala informačné technológie na regulačné procesy vrátane digitálnych a telematických nástrojov s cieľom zlepšiť regulačnú efektívnosť v celej EÚ a zároveň dodržiavať normy ochrany osobných údajov stanovené v nariadení (EÚ) 2016/679 (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (21); |
| --- | --- |

112.

| 113. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby so zreteľom na európsku stratégiu pre údaje a digitálnu transformáciu zdravotnej starostlivosti a vzhľadom na obrovský potenciál údajov týkajúcich sa zdravia pre zlepšenie kvality zdravotnej starostlivosti a výsledkov pacientov podporovala zavádzanie interoperabilných technológií v odvetví zdravotníctva členských štátov, ktoré uľahčia poskytovanie inovačných riešení v oblasti zdravia pre pacientov; podporuje vytvorenie v plnej miere kooperatívneho a funkčného európskeho dátového priestoru v oblasti zdravia s rámcom riadenia, ktorý podporuje vytváranie inovatívneho ekosystému založeného na údajoch a riadenú výmenu informácií a kritických údajov medzi členskými štátmi; žiada Komisiu, aby podporovala normy, nástroje a infraštruktúru novej generácie na uchovávanie a spracúvanie údajov vhodných na výskum a vývoj inovatívnych produktov a služieb; zdôrazňuje, že osobné údaje týkajúce sa zdravia sa môžu zhromažďovať a spracúvať len z právnych dôvodov uvedených v článku 6 ods. 1 všeobecného nariadenia o ochrane údajov v spojení s podmienkami stanovenými v článku 9 všeobecného nariadenia o ochrane údajov; domnieva sa, že v tejto súvislosti by sa malo zakázať ďalšie spracúvanie osobných údajov týkajúcich sa zdravia; pripomína prevádzkovateľom zásady transparentnosti v oblasti ochrany údajov a ich povinnosti, ktoré z toho vyplývajú vo vzťahu k pacientom a iným dotknutým osobám; |
| --- | --- |

113.

| 114. | zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť univerzálny prístup k vakcínam a lekárskemu ošetreniu, a to najmä v stavoch núdze a v prípadoch nových ochorení, pre ktoré neexistuje liečba, ako napríklad COVID-19; naliehavo vyzýva na úzku spoluprácu medzi WHO a WTO s cieľom zabezpečiť dodávky vakcíny po jej vynájdení; zároveň vyzýva Komisiu, aby posilnila svoj systém spoločného obstarávania liekov s cieľom zaručiť univerzálny prístup k liečbe pre všetkých občanov bez ohľadu na miesto ich bydliska; |
| --- | --- |

114.

| 115. | trvá na tom, že v rámci prípravy na vývoj a povolenie bezpečnej a účinnej vakcíny proti ochoreniu COVID-19 alebo jeho liečby sa musia prijať všetky kroky na zabezpečenie toho, aby bola v Európe a na celom svete možná rýchla výroba a distribúcia, čím sa zabezpečí spravodlivý a rovnaký prístup k vakcíne alebo liečbe; |
| --- | --- |

115.

| 116. | uznáva, že epidémiou COVID-19 sa ešte viac zhoršil pretrvávajúci problém nedostatku liekov a ochranných prostriedkov v EÚ, pričom zdôrazňuje, že prístup k liekom a ochranným prostriedkom je globálnym problémom, ktorý má vážne dôsledky aj v rozvojových krajinách, kde sa šíria choroby súvisiace s chudobou a dostupnosť liekov je nízka; zdôrazňuje, že je potrebné, aby EÚ zabezpečila súdržnosť svojich politík, najmä v oblastiach rozvoja, obchodu, zdravia, výskumu a inovácií, aby tak pomohla zabezpečiť nepretržitý prístup k základným liekom v najchudobnejších krajinách, a najmä v najmenej rozvinutých krajinách; |
| --- | --- |

116.

| 117. | poznamenáva, že nedostatočný prístup k liekom má závažný vplyv na najzraniteľnejšie a marginalizované skupiny vrátane žien a detí, osôb, ktoré majú HIV a iné chronické choroby, migrantov, utečencov a vnútorne vysídlených osôb, starších ľudí a osôb so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

117.

| 118. | pripomína Komisii, aby ako svetový líder zabezpečila, že rozvojové krajiny budú mať zaručený prístup k základným liekom a ich dodávky, a to najmä v stavoch núdze; |
| --- | --- |

118.

| 119. | zdôrazňuje, že epidémia COVID-19 poukazuje na to, že je potrebné čo najviac skrátiť existujúce dodávateľské reťazce, najmä s cieľom vyhnúť sa odkázanosti na dlhé a krehké globálne dodávateľské reťazce v prípade kriticky dôležitého zdravotníckeho vybavenia a liekov; naliehavo vyzýva EÚ, aby rozvojovému svetu pomáhala budovať miestnu výrobnú a distribučnú kapacitu prostredníctvom technickej podpory, kritických vedomostí a informácií, stimulovaním transferu technológií a posilňovaním konzistentnosti v regulačnom usmerňovaní, monitorovacích systémoch a odbornej príprave zdravotníckych pracovníkov; zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť silnejšie systémy zdravotnej starostlivosti a dobre fungujúce dodávateľské reťazce; zdôrazňuje, že rozvojové krajiny, najmä najmenej rozvinuté krajiny, sú silne závislé od medzinárodných dodávateľských reťazcov, čo môže viesť k vážnym nedostatkom, keď sa zvýši svetový dopyt a ponuka je obmedzená; |
| --- | --- |

119.

| 120. | vyzýva na globálnu kolektívnu reakciu a víta výsledok globálneho podujatia Coronavirus Global Pledging zo 4. mája 2020, na ktorom darcovia z celého sveta prisľúbili 7,4 miliardy eur na urýchlenie práce v oblasti diagnostiky, liečby a vývoja vakcíny; zdôrazňuje, že zdravotnícke vybavenie potrebné pre COVID-19 by malo byť cenovo dostupné, bezpečné, účinné, ľahko použiteľné a univerzálne dostupné pre všetkých a malo by sa považovať za „celosvetový verejný statok“; domnieva sa preto, že prístup a cenová dostupnosť by mali byť neoddeliteľnou súčasťou celého procesu výskumu a vývoja a výrobného procesu; domnieva sa, že verejné financovanie na tento účel by malo podliehať prísnym podmienkam, najmä pokiaľ ide o kolektívnu správu, transparentnosť, spoločné využívanie technológií, odborné znalosti a klinické výsledky atď.; zdôrazňuje, že tieto podmienky sa musia zverejňovať, keďže verejné financie nemôžu byť založené na slepej dôvere; |
| --- | --- |

120.

| 121. | zdôrazňuje, že spoločné využívanie vzoriek patogénov a informácií o sekvenciách je rozhodujúce z hľadiska rýchleho vývoja diagnostických metód, liečebných metód a vakcín; pripomína záväzné medzinárodné záväzky týkajúce sa spravodlivého a vyváženého spoločného využívania výhod vyplývajúcich z Dohovoru o biologickej diverzite a Nagojského protokolu, pokiaľ ide o genetický materiál; |
| --- | --- |

121.

o

o o

| 122. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

122.

---

(1)  Ú. v. ES L 311, 28.11.2001, s. 67.

(2)  Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65.

(3)  Ú. v. EÚ L 158, 27.5.2014, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 9.

(5)  Ú. v. EÚ L 32, 9.2.2016, s. 1.

(6)  Ú. v. EÚ L 117, 5.5.2017, s. 1.

(7)  Ú. v. EÚ L 130, 24.4.2020, s. 18.

(8)  Ú. v. EÚ L 4, 7.1.2019, s. 24.

(9)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0054.

(10)  Prijaté texty, P9_TA(2019)0105.

(11)  Ú. v. EÚ C 263, 25.7.2018, s. 4.

(12)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0005.

(13)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. marca 2011 o hodnotení riadenia situácie v súvislosti s chrípkou H1N1 v rokoch 2009 – 2010 v EÚ (Ú. v. EÚ C 199 E, 7.7.2012, s. 7).

(14)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1082/2013/EÚ z 22. októbra 2013 o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 2119/98/ES (Ú. v. EÚ L 293, 5.11.2013, s. 1).

(15)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/98/ES z 27. januára 2003, ktorou sa stanovujú normy kvality a bezpečnosti pre odber, skúšanie, spracovanie, uskladňovanie a distribúciu ľudskej krvi a zložiek krvi a ktorou sa mení smernica 2001/83/ES (Ú. v. EÚ L 33, 8.2.2003, s. 30).

(16)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/23/ES z 31. marca 2004 ustanovujúca normy kvality a bezpečnosti pri darovaní, odoberaní, testovaní, spracovávaní, konzervovaní, skladovaní a distribúcii ľudských tkanív a buniek (Ú. v. EÚ L 102, 7.4.2004, s. 48).

(17)  Pozícia Európskeho parlamentu zo 6. februára 2013 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o transparentnosti opatrení regulujúcich stanovovanie cien liekov na humánne použitie a ich zaraďovanie do pôsobnosti verejných systémov zdravotného poistenia (Prijaté texty, P7_TA(2013)0039).

(18)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 141/2000 zo 16. decembra 1999 o liekoch na ojedinelé ochorenia (Ú. v. ES L 18, 22.1.2000, s. 1).

(19)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1234/2008 z 24. novembra 2008 o preskúmaní zmien podmienok v povolení na uvedenie humánnych liekov a veterinárnych liekov na trh (Ú. v. EÚ L 334, 12.12.2008, s. 7).

(20)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 816/2006 zo 17. mája 2006 o udeľovaní nútených licencií na patenty týkajúce sa výroby farmaceutických výrobkov určených na vývoz do krajín s problémami v oblasti verejného zdravia (Ú. v. EÚ L 157, 9.6.2006, s. 1).

(21)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/104 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/104

---

P9_TA(2020)0229

Vykonávanie vnútroštátnych stratégií integrácie Rómov: boj proti negatívnym postojom voči osobám rómskeho pôvodu v Európe

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o vykonávaní vnútroštátnych stratégií integrácie Rómov: boj proti negatívnym postojom voči ľuďom rómskeho pôvodu v Európe (2020/2011(INI))

(2021/C 385/10)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (Zmluva o EÚ), Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) a Chartu základných práv Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (Zmluva o EÚ), Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) a Chartu základných práv Európskej únie,

| — | so zreteľom na Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, Európsku sociálnu chartu, Rámcový dohovor na ochranu národnostných menšín, ako aj na správy a odporúčania komisárky Rady Európy pre ľudské práva, Európskej komisie proti rasizmu a intolerancii (ECRI) a iných mechanizmov Rady Európy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, Európsku sociálnu chartu, Rámcový dohovor na ochranu národnostných menšín, ako aj na správy a odporúčania komisárky Rady Európy pre ľudské práva, Európskej komisie proti rasizmu a intolerancii (ECRI) a iných mechanizmov Rady Európy,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv a ďalšie zmluvy Organizácie Spojených národov v oblasti ľudských práv vrátane Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach, Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, Medzinárodného dohovoru o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie, Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien a Dohovoru o právach dieťaťa, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv a ďalšie zmluvy Organizácie Spojených národov v oblasti ľudských práv vrátane Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach, Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, Medzinárodného dohovoru o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie, Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien a Dohovoru o právach dieťaťa,

| — | so zreteľom na smernicu Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod (1),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (2),

| — | so zreteľom na rámcové rozhodnutie Rady 2008/913/SVV z 28. novembra 2008 o boji proti niektorým formám a prejavom rasizmu a xenofóbie prostredníctvom trestného práva (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rámcové rozhodnutie Rady 2008/913/SVV z 28. novembra 2008 o boji proti niektorým formám a prejavom rasizmu a xenofóbie prostredníctvom trestného práva (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 zo 6. septembra 2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 zo 6. septembra 2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva (4),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. apríla 2011 s názvom Rámec EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020 (COM(2011)0173) a na následné správy o implementácii a hodnotiace správy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. apríla 2011 s názvom Rámec EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020 (COM(2011)0173) a na následné správy o implementácii a hodnotiace správy,

| — | so zreteľom na odporúčanie Rady z 9. decembra 2013 o účinných opatreniach na integráciu Rómov v členských štátoch (5) a na závery Rady z 8. decembra 2016 o urýchlení procesu integrácie Rómov a z 13. októbra 2016 o osobitnej správe Európskeho dvora audítorov č. 14/2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Rady z 9. decembra 2013 o účinných opatreniach na integráciu Rómov v členských štátoch (5) a na závery Rady z 8. decembra 2016 o urýchlení procesu integrácie Rómov a z 13. októbra 2016 o osobitnej správe Európskeho dvora audítorov č. 14/2016,

| — | so zreteľom na správy Európskeho parlamentu z roku 2010 o stratégii EÚ v oblasti začlenenia Rómov a na správu o rodových aspektoch európskeho rámca pre národné stratégie integrácie Rómov z roku 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správy Európskeho parlamentu z roku 2010 o stratégii EÚ v oblasti začlenenia Rómov a na správu o rodových aspektoch európskeho rámca pre národné stratégie integrácie Rómov z roku 2013,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. apríla 2015 pri príležitosti Medzinárodného dňa Rómov – protirómske zmýšľanie v Európe a uznanie pamätného dňa v EÚ ako pripomienky na genocídu Rómov počas 2. svetovej vojny (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. apríla 2015 pri príležitosti Medzinárodného dňa Rómov – protirómske zmýšľanie v Európe a uznanie pamätného dňa v EÚ ako pripomienky na genocídu Rómov počas 2. svetovej vojny (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2017 o aspektoch základných práv v integrácii Rómov v EÚ: boj proti neznášanlivosti voči Rómom (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2017 o aspektoch základných práv v integrácii Rómov v EÚ: boj proti neznášanlivosti voči Rómom (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2019 o situácii v oblasti základných práv v Európskej únii v roku 2017 (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2019 o situácii v oblasti základných práv v Európskej únii v roku 2017 (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. februára 2019 o potrebe posilneného strategického rámca EÚ pre národné stratégie začleňovania Rómov po roku 2020 a zintenzívnení boja proti protirómskemu zmýšľaniu (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. februára 2019 o potrebe posilneného strategického rámca EÚ pre národné stratégie začleňovania Rómov po roku 2020 a zintenzívnení boja proti protirómskemu zmýšľaniu (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie o ochrane a nediskriminácii menšín v členských štátoch EÚ, prijaté 7. februára 2018 (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie o ochrane a nediskriminácii menšín v členských štátoch EÚ, prijaté 7. februára 2018 (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. marca 2018 o zaostávajúcich regiónoch v EÚ (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. marca 2018 o zaostávajúcich regiónoch v EÚ (11),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2018 o náraste neofašistického násilia v Európe (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2018 o náraste neofašistického násilia v Európe (12),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. novembra 2018 o minimálnych normách pre menšiny v EÚ (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. novembra 2018 o minimálnych normách pre menšiny v EÚ (13),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. septembra 2019 s názvom Správa o vykonávaní vnútroštátnych stratégií integrácie Rómov (COM(2019)0406) (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. septembra 2019 s názvom Správa o vykonávaní vnútroštátnych stratégií integrácie Rómov (COM(2019)0406) (14),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 4. decembra 2018 s názvom Správa o hodnotení rámca EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020 (COM(2018)0785) (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 4. decembra 2018 s názvom Správa o hodnotení rámca EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020 (COM(2018)0785) (15),

| — | so zreteľom na konania o porušení povinnosti, ktoré boli uznané v rozpore so smernicou 2000/43/ES o rasovej rovnosti – diskriminácii rómskych detí vo vzdelávaní (konania o porušení č. 20142174, č. 20152025 a č. 20152206), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na konania o porušení povinnosti, ktoré boli uznané v rozpore so smernicou 2000/43/ES o rasovej rovnosti – diskriminácii rómskych detí vo vzdelávaní (konania o porušení č. 20142174, č. 20152025 a č. 20152206),

| — | so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru o situácii rómskych žien (SOC/585-EESC-2018), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru o situácii rómskych žien (SOC/585-EESC-2018),

| — | so zreteľom na Poznanskú deklaráciu partnerov zo západného Balkánu o integrácii Rómov v rámci procesu rozširovania EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Poznanskú deklaráciu partnerov zo západného Balkánu o integrácii Rómov v rámci procesu rozširovania EÚ,

| — | so zreteľom na Druhý prieskum EÚ týkajúci sa menšín a diskriminácie (EU-MIDIS II) Agentúry Európskej únie pre základné práva (FRA), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Druhý prieskum EÚ týkajúci sa menšín a diskriminácie (EU-MIDIS II) Agentúry Európskej únie pre základné práva (FRA),

| — | so zreteľom na všeobecné politické odporúčanie č. 13 Európskej komisie proti rasizmu a intolerancii (ECRI), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na všeobecné politické odporúčanie č. 13 Európskej komisie proti rasizmu a intolerancii (ECRI),

| — | so zreteľom na Agendu OSN 2030 pre udržateľný rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Agendu OSN 2030 pre udržateľný rozvoj,

| — | so zreteľom na mapu chudoby Svetovej banky z roku 2016, ktorá jasne určuje najviac zaostávajúce regióny v Európe, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na mapu chudoby Svetovej banky z roku 2016, ktorá jasne určuje najviac zaostávajúce regióny v Európe,

| — | so zreteľom na príslušné správy a odporúčania výskumných inštitúcií a rómskych a prorómskych organizácií občianskej spoločnosti vrátane rómskych mimovládnych organizácií pôsobiacich na miestnej úrovni, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na príslušné správy a odporúčania výskumných inštitúcií a rómskych a prorómskych organizácií občianskej spoločnosti vrátane rómskych mimovládnych organizácií pôsobiacich na miestnej úrovni,

| — | so zreteľom na európske iniciatívy občanov týkajúce sa iniciatívy „Minority SavePack“ a iniciatívy „Kohézna politika pre rovnosť regiónov a udržateľnosť regionálnych kultúr“, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na európske iniciatívy občanov týkajúce sa iniciatívy „Minority SavePack“ a iniciatívy „Kohézna politika pre rovnosť regiónov a udržateľnosť regionálnych kultúr“,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, ako aj na článok 1 ods. 1 písm. e) rozhodnutia Konferencie predsedov z 12. decembra 2002 o postupe udelenia súhlasu s vypracovaním iniciatívnych správ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, ako aj na článok 1 ods. 1 písm. e) rozhodnutia Konferencie predsedov z 12. decembra 2002 o postupe udelenia súhlasu s vypracovaním iniciatívnych správ,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre kultúru a vzdelávanie a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre kultúru a vzdelávanie a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0147/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0147/2020),

| A. | keďže Rómovia predstavujú najväčšiu etnickú menšinu v Európe; |
| --- | --- |

A.

keďže Rómovia predstavujú najväčšiu etnickú menšinu v Európe;

| B. | keďže v súčasnom rámci sa vyzdvihla rozmanitosť pod zastrešujúcim pojmom „Rómovia“; keďže sa v ňom neuznala rozmanitosť obyvateľstva rómskeho pôvodu; keďže pojem Rómovia alebo zdvojený pojem Sinti a Rómovia sa používali v čase, keď aktéri s rozhodovacími právomocami rozhodovali o rómskych politikách bez skutočného zapojenia rómskych komunít, a preto majú tieto komunity pocit odcudzenia, a keďže toto vymedzenie uplatňované v politikách a diskusiách EÚ neodráža rôznorodosť rómskej komunity, ktorá ich preto často kritizuje; |
| --- | --- |

B.

keďže v súčasnom rámci sa vyzdvihla rozmanitosť pod zastrešujúcim pojmom „Rómovia“; keďže sa v ňom neuznala rozmanitosť obyvateľstva rómskeho pôvodu; keďže pojem Rómovia alebo zdvojený pojem Sinti a Rómovia sa používali v čase, keď aktéri s rozhodovacími právomocami rozhodovali o rómskych politikách bez skutočného zapojenia rómskych komunít, a preto majú tieto komunity pocit odcudzenia, a keďže toto vymedzenie uplatňované v politikách a diskusiách EÚ neodráža rôznorodosť rómskej komunity, ktorá ich preto často kritizuje;

| C. | keďže rozmanitosť rómskeho obyvateľstva sa musí oveľa lepšie zohľadniť v legislatívnom návrhu o rovnosti, začlenení a účasti Rómov po roku 2020; keďže pojem „Rómovia“ zahŕňa osoby patriace do komunity Rómov, Kalé, Manuši, Lovári, Rissende, Bojaša, Domare, Kalderaši, Romaničal a Sinti; keďže nové vymedzenie pojmu „Rómovia“ lepšie zahŕňa aj tých, ktorí sú stigmatizovaní ako Cigáni bez toho, aby mali príslušný etnický pôvod, ako sú Egypťania, Aškaliovia alebo Travelleri; |
| --- | --- |

C.

keďže rozmanitosť rómskeho obyvateľstva sa musí oveľa lepšie zohľadniť v legislatívnom návrhu o rovnosti, začlenení a účasti Rómov po roku 2020; keďže pojem „Rómovia“ zahŕňa osoby patriace do komunity Rómov, Kalé, Manuši, Lovári, Rissende, Bojaša, Domare, Kalderaši, Romaničal a Sinti; keďže nové vymedzenie pojmu „Rómovia“ lepšie zahŕňa aj tých, ktorí sú stigmatizovaní ako Cigáni bez toho, aby mali príslušný etnický pôvod, ako sú Egypťania, Aškaliovia alebo Travelleri;

| D. | keďže značná časť Rómov v Európe žije vo vidieckych aj v mestských oblastiach vo veľmi neistých a zlých sociálno-ekonomických podmienkach (16); keďže väčšina Rómov je zbavená základných ľudských práv vo všetkých oblastiach života; |
| --- | --- |

D.

keďže značná časť Rómov v Európe žije vo vidieckych aj v mestských oblastiach vo veľmi neistých a zlých sociálno-ekonomických podmienkach (16); keďže väčšina Rómov je zbavená základných ľudských práv vo všetkých oblastiach života;

| E. | keďže podľa EÚ – MIDIS II 61 % občanov EÚ sa domnieva, že diskriminácia Rómov je v ich krajine rozšírená; keďže hlboko zakorenené, pretrvávajúce, štrukturálne a často inštitucionálne a vládne protirómske zmýšľanie naďalej existuje na všetkých úrovniach európskej spoločnosti a každodenne sa prejavuje ako hlavná prekážka pri dosahovaní plného potenciálu Rómov ako občanov EÚ v plnej miere požívajúcich základné práva, sociálne začlenenie a rovnosť vo všetkých sférach života vrátane bývania, vzdelávania, zdravotnej starostlivosti a zamestnanosti; |
| --- | --- |

E.

keďže podľa EÚ – MIDIS II 61 % občanov EÚ sa domnieva, že diskriminácia Rómov je v ich krajine rozšírená; keďže hlboko zakorenené, pretrvávajúce, štrukturálne a často inštitucionálne a vládne protirómske zmýšľanie naďalej existuje na všetkých úrovniach európskej spoločnosti a každodenne sa prejavuje ako hlavná prekážka pri dosahovaní plného potenciálu Rómov ako občanov EÚ v plnej miere požívajúcich základné práva, sociálne začlenenie a rovnosť vo všetkých sférach života vrátane bývania, vzdelávania, zdravotnej starostlivosti a zamestnanosti;

| F. | keďže Rómovia naďalej čelia rastúcej miere nenávistných prejavov; najmä na verejnosti, v sociálnych médiách a zo strany verejných činiteľov, politikov a úradníkov; keďže sú tiež obeťami policajného násilia vrátane kolektívnych trestov, rasového profilovania, segregácie v oblasti bývania a vzdelávania; keďže na boj proti tomuto javu sú potrebné osobitné opatrenia; keďže nedostatky v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu a v oblasti trestného práva vedú k nedostatočnej úrovni ochrany a prístupu k spravodlivosti pre obete policajného násilia a obete sú často prenasledované štátnymi orgánmi; |
| --- | --- |

F.

keďže Rómovia naďalej čelia rastúcej miere nenávistných prejavov; najmä na verejnosti, v sociálnych médiách a zo strany verejných činiteľov, politikov a úradníkov; keďže sú tiež obeťami policajného násilia vrátane kolektívnych trestov, rasového profilovania, segregácie v oblasti bývania a vzdelávania; keďže na boj proti tomuto javu sú potrebné osobitné opatrenia; keďže nedostatky v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu a v oblasti trestného práva vedú k nedostatočnej úrovni ochrany a prístupu k spravodlivosti pre obete policajného násilia a obete sú často prenasledované štátnymi orgánmi;

| G. | keďže boj proti protirómskemu zmýšľaniu prostredníctvom existujúcich antidiskriminačných právnych predpisov nestačí; keďže členské štáty EÚ by mali preukázať odhodlanie prelomiť začarovaný kruh protirómskeho zmýšľania, a to najmä pri jednaní rómskych občanov s miestnymi, regionálnymi a vnútroštátnymi správnymi orgánmi, chrániť rovnosť a nediskrimináciu svojich rómskych občanov a umožniť plné využívanie ich základných ľudských práv; |
| --- | --- |

G.

keďže boj proti protirómskemu zmýšľaniu prostredníctvom existujúcich antidiskriminačných právnych predpisov nestačí; keďže členské štáty EÚ by mali preukázať odhodlanie prelomiť začarovaný kruh protirómskeho zmýšľania, a to najmä pri jednaní rómskych občanov s miestnymi, regionálnymi a vnútroštátnymi správnymi orgánmi, chrániť rovnosť a nediskrimináciu svojich rómskych občanov a umožniť plné využívanie ich základných ľudských práv;

| H. | keďže rasizmus voči Rómom vedie k násiliu a zabíjaniu; keďže miera obťažovania motivovaného nenávisťou a trestných činov z nenávisti je naďalej voči Rómom výrazne vysoká a keďže väčšina incidentov motivovaných nenávisťou nie je ohlásená; |
| --- | --- |

H.

keďže rasizmus voči Rómom vedie k násiliu a zabíjaniu; keďže miera obťažovania motivovaného nenávisťou a trestných činov z nenávisti je naďalej voči Rómom výrazne vysoká a keďže väčšina incidentov motivovaných nenávisťou nie je ohlásená;

| I. | keďže podľa EÚ – MIDI II v roku 2016 približne 80 % Rómov v deviatich členských štátoch EÚ s najväčším počtom rómskeho obyvateľstva žila pod hranicou chudoby v danej krajine; keďže chudoba je výsledkom a zároveň hybnou silou protirómskeho zmýšľania, vylúčenia v oblasti vzdelávania, zamestnania, zdravia a bývania; keďže hlavným cieľom stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu bolo vymaniť z rizika chudoby 20 miliónov ľudí vrátane Rómov; keďže počet ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením klesol v rokoch 2008 až 2017 o 3,1 milióna, EÚ je naďalej ďaleko od dosiahnutia svojho cieľa stratégie Európa 2020, ktorým je zníženie tohto počtu o 20 miliónov do roku 2020; |
| --- | --- |

I.

keďže podľa EÚ – MIDI II v roku 2016 približne 80 % Rómov v deviatich členských štátoch EÚ s najväčším počtom rómskeho obyvateľstva žila pod hranicou chudoby v danej krajine; keďže chudoba je výsledkom a zároveň hybnou silou protirómskeho zmýšľania, vylúčenia v oblasti vzdelávania, zamestnania, zdravia a bývania; keďže hlavným cieľom stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu bolo vymaniť z rizika chudoby 20 miliónov ľudí vrátane Rómov; keďže počet ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením klesol v rokoch 2008 až 2017 o 3,1 milióna, EÚ je naďalej ďaleko od dosiahnutia svojho cieľa stratégie Európa 2020, ktorým je zníženie tohto počtu o 20 miliónov do roku 2020;

| J. | keďže každá tretia osoba rómskeho pôvodu žije v príbytku bez pitnej vody a každá desiata v príbytku bez elektrickej energie; keďže len o niečo viac než polovica má v dome splachovací záchod alebo sprchu a 78 % Rómov žije v preplnených obydliach; keďže veľký počet Rómov stále žije v neformálnych, nehygienických a nelegálnych osadách v nevyhovujúcich životných podmienkach; keďže mnohí nemajú identifikačné doklady a zdravotné poistenie (17); |
| --- | --- |

J.

keďže každá tretia osoba rómskeho pôvodu žije v príbytku bez pitnej vody a každá desiata v príbytku bez elektrickej energie; keďže len o niečo viac než polovica má v dome splachovací záchod alebo sprchu a 78 % Rómov žije v preplnených obydliach; keďže veľký počet Rómov stále žije v neformálnych, nehygienických a nelegálnych osadách v nevyhovujúcich životných podmienkach; keďže mnohí nemajú identifikačné doklady a zdravotné poistenie (17);

| K. | keďže 43 % Rómov je pri kúpe alebo prenájme nehnuteľnosti na bývanie diskriminovaných a nepozná dostatočne svoje práva v oblasti rovnosti; keďže legalizácia vlastníckych práv by mala byť podľa možnosti posilnená, a to najmä v neformálnych osadách; keďže zrušenie neformálnych osád (nútené vysťahovanie) by malo byť spojené s dostatočnými sprievodnými opatreniami vrátane ponuky alternatívneho bývania; keďže neboli prijaté žiadne právne ani politické opatrenia proti členským štátom s cieľom ukončiť segregáciu v oblasti bývania a nútené vysťahovanie a zabezpečiť prístup ku kvalitnému bývaniu; keďže nedostatočný prístup k bývaniu a verejným službám, ako je čistá voda a hygiena, má negatívny vplyv na vzdelávanie, zamestnanosť a výsledky v oblasti zdravia a celkovo nepriaznivo ovplyvňuje sociálne začlenenie; |
| --- | --- |

K.

keďže 43 % Rómov je pri kúpe alebo prenájme nehnuteľnosti na bývanie diskriminovaných a nepozná dostatočne svoje práva v oblasti rovnosti; keďže legalizácia vlastníckych práv by mala byť podľa možnosti posilnená, a to najmä v neformálnych osadách; keďže zrušenie neformálnych osád (nútené vysťahovanie) by malo byť spojené s dostatočnými sprievodnými opatreniami vrátane ponuky alternatívneho bývania; keďže neboli prijaté žiadne právne ani politické opatrenia proti členským štátom s cieľom ukončiť segregáciu v oblasti bývania a nútené vysťahovanie a zabezpečiť prístup ku kvalitnému bývaniu; keďže nedostatočný prístup k bývaniu a verejným službám, ako je čistá voda a hygiena, má negatívny vplyv na vzdelávanie, zamestnanosť a výsledky v oblasti zdravia a celkovo nepriaznivo ovplyvňuje sociálne začlenenie;

| L. | keďže priemerná dĺžka života a zdravotný stav Rómov sú naďalej výrazne horšie ako v prípade nerómskych obyvateľov vo všetkých európskych krajinách; keďže priemerná dĺžka života pri narodení v EÚ je 76 rokov u mužov a 82 rokov u žien a keďže u Rómov sa odhaduje o 10 rokov kratšia; keďže údaje okrem toho potvrdzujú, že miera úmrtnosti dojčiat v rómskych komunitách značne prekračuje priemer EÚ, ktorý je na úrovni 4,3 úmrtí na tisíc živonarodených detí; |
| --- | --- |

L.

keďže priemerná dĺžka života a zdravotný stav Rómov sú naďalej výrazne horšie ako v prípade nerómskych obyvateľov vo všetkých európskych krajinách; keďže priemerná dĺžka života pri narodení v EÚ je 76 rokov u mužov a 82 rokov u žien a keďže u Rómov sa odhaduje o 10 rokov kratšia; keďže údaje okrem toho potvrdzujú, že miera úmrtnosti dojčiat v rómskych komunitách značne prekračuje priemer EÚ, ktorý je na úrovni 4,3 úmrtí na tisíc živonarodených detí;

| M. | keďže mnohí Rómovia trpia mimoriadne vysokou mierou negramotnosti a predčasného ukončenia školskej dochádzky; keďže len každé druhé rómske dieťa navštevuje predškolské zariadenie alebo materskú školu a veľmi malý podiel detí pokračuje v školskej dochádzke po ukončení povinnej školskej dochádzky; keďže 50 % Rómov vo veku od 6 do 24 rokov nie je v procese vzdelávania; keďže len 21 % rómskych žien a 25 % rómskych mužov vo veku 16 – 24 rokov má ukončené stredoškolské vzdelanie (ISCED3) alebo vyššie vzdelanie; keďže v roku 2019 ukončilo vzdelávanie 68 % rómskych detí predčasne napriek tomu, že cieľom podľa rámca EÚ pre Rómov a stratégie EÚ 2020 bolo 10 %; keďže len 18 % rómskych detí postúpilo na vyššiu úroveň vzdelávania a miera absencií a predčasného ukončenia školskej dochádzky bola u rómskych žiakov podstatne vyššia ako v inej kategórii žiakov; keďže diskriminačná nesprávna diagnostika mnohých rómskych detí ako detí s osobitnými vzdelávacími potrebami vedie k tomu, že neprimeraný počet rómskych detí navštevuje školy pre deti so zdravotným postihnutím, v dôsledku čoho sú vyčlenené z bežného školského systému a často dostávajú nižšiu kvalitu vzdelanie; keďže priama a nepriama segregácia rómskych detí je prax, ktorá sa ešte vždy v členských štátoch uplatňuje; |
| --- | --- |

M.

keďže mnohí Rómovia trpia mimoriadne vysokou mierou negramotnosti a predčasného ukončenia školskej dochádzky; keďže len každé druhé rómske dieťa navštevuje predškolské zariadenie alebo materskú školu a veľmi malý podiel detí pokračuje v školskej dochádzke po ukončení povinnej školskej dochádzky; keďže 50 % Rómov vo veku od 6 do 24 rokov nie je v procese vzdelávania; keďže len 21 % rómskych žien a 25 % rómskych mužov vo veku 16 – 24 rokov má ukončené stredoškolské vzdelanie (ISCED3) alebo vyššie vzdelanie; keďže v roku 2019 ukončilo vzdelávanie 68 % rómskych detí predčasne napriek tomu, že cieľom podľa rámca EÚ pre Rómov a stratégie EÚ 2020 bolo 10 %; keďže len 18 % rómskych detí postúpilo na vyššiu úroveň vzdelávania a miera absencií a predčasného ukončenia školskej dochádzky bola u rómskych žiakov podstatne vyššia ako v inej kategórii žiakov; keďže diskriminačná nesprávna diagnostika mnohých rómskych detí ako detí s osobitnými vzdelávacími potrebami vedie k tomu, že neprimeraný počet rómskych detí navštevuje školy pre deti so zdravotným postihnutím, v dôsledku čoho sú vyčlenené z bežného školského systému a často dostávajú nižšiu kvalitu vzdelanie; keďže priama a nepriama segregácia rómskych detí je prax, ktorá sa ešte vždy v členských štátoch uplatňuje;

| N. | keďže Rómovia čelia diskriminácii v prístupe k iniciatívam v oblasti zamestnanosti, ako je záruka pre mladých ľudí, keďže verejné služby zamestnanosti často nemajú kapacitu na to, aby ich oslovili, alebo uplatňujú postupy nepriamej diskriminácie; keďže miera platenej práce Rómov vo veku 20 – 64 rokov na úrovni 43 % bola výrazne nižšia ako priemer EÚ vo výške 70 % v roku 2015, keďže situácia mladých ľudí je podstatne horšia, pričom 63 % Rómov vo veku 16 – 24 rokov nie je zamestnaných, ani nie je v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET) v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 12 %, keďže výsledky ukazujú značný rodový rozdiel, pričom 72 % mladých žien rómskeho pôvodu nie je zamestnaných, ani nie je v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy v porovnaní s 55 % mladých rómskych mužov; keďže 43 % rómskych mužov a 22 % rómskych žien má určitú formu platenej práce; keďže prijatie Európskeho piliera sociálnych práv zdôraznilo základné právo každého na prácu a posilnenie sociálnych práv, čo má pozitívny vplyv na život ľudí patriacich k marginalizovaným skupinám, ako sú Rómovia; keďže mnohí Rómovia, ktorí žijú na hranici extrémnej chudoby, je v tejto situácii nútených prijímať pracovné miesta so mzdou hlboko pod úrovňou minimálnej mzdy, ostatní sú nútení prežívať z neformálnych činností, ako je zber kovového šrotu alebo plastových fliaš, čo výrazne zvyšuje šance na vykorisťovanie týchto ľudí; |
| --- | --- |

N.

keďže Rómovia čelia diskriminácii v prístupe k iniciatívam v oblasti zamestnanosti, ako je záruka pre mladých ľudí, keďže verejné služby zamestnanosti často nemajú kapacitu na to, aby ich oslovili, alebo uplatňujú postupy nepriamej diskriminácie; keďže miera platenej práce Rómov vo veku 20 – 64 rokov na úrovni 43 % bola výrazne nižšia ako priemer EÚ vo výške 70 % v roku 2015, keďže situácia mladých ľudí je podstatne horšia, pričom 63 % Rómov vo veku 16 – 24 rokov nie je zamestnaných, ani nie je v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET) v porovnaní s priemerom EÚ na úrovni 12 %, keďže výsledky ukazujú značný rodový rozdiel, pričom 72 % mladých žien rómskeho pôvodu nie je zamestnaných, ani nie je v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy v porovnaní s 55 % mladých rómskych mužov; keďže 43 % rómskych mužov a 22 % rómskych žien má určitú formu platenej práce; keďže prijatie Európskeho piliera sociálnych práv zdôraznilo základné právo každého na prácu a posilnenie sociálnych práv, čo má pozitívny vplyv na život ľudí patriacich k marginalizovaným skupinám, ako sú Rómovia; keďže mnohí Rómovia, ktorí žijú na hranici extrémnej chudoby, je v tejto situácii nútených prijímať pracovné miesta so mzdou hlboko pod úrovňou minimálnej mzdy, ostatní sú nútení prežívať z neformálnych činností, ako je zber kovového šrotu alebo plastových fliaš, čo výrazne zvyšuje šance na vykorisťovanie týchto ľudí;

| O. | keďže v odborných správach a v správe Európskej komisie z roku 2019 o vykonávaní vnútroštátnych stratégií integrácie Rómov sa uznáva, že faktory úspechu zahŕňajú prierezové, medziodvetvové a integrované prístupy k riešeniu diskriminácie a multidimenzionálneho vylúčenia a že rómske ženy, rómske LGBT osoby, Rómovia so zdravotným postihnutím čelia prierezovej diskriminácii; keďže v správach sa okrem priorít uvádza potreba podporovať prístup Rómov k spravodlivosti so zameraním na obete prierezovej diskriminácie a posilnenie schopnosti orgánov pre otázky rovnosti, aby mohli riešiť situáciu diskriminácie Rómov; |
| --- | --- |

O.

keďže v odborných správach a v správe Európskej komisie z roku 2019 o vykonávaní vnútroštátnych stratégií integrácie Rómov sa uznáva, že faktory úspechu zahŕňajú prierezové, medziodvetvové a integrované prístupy k riešeniu diskriminácie a multidimenzionálneho vylúčenia a že rómske ženy, rómske LGBT osoby, Rómovia so zdravotným postihnutím čelia prierezovej diskriminácii; keďže v správach sa okrem priorít uvádza potreba podporovať prístup Rómov k spravodlivosti so zameraním na obete prierezovej diskriminácie a posilnenie schopnosti orgánov pre otázky rovnosti, aby mohli riešiť situáciu diskriminácie Rómov;

| P. | keďže problematikou práv žien sú osobitne dotknuté Rómky, ktoré často čelia vystupňovaným formám verbálneho, fyzického, psychologického a rasového obťažovania a etnickej segregácii v zariadeniach zdravotnej starostlivosti o matky; keďže rómske ženy sú umiestňované v oddelených miestnostiach s oddelenými kúpeľňami a stravovacími zariadeniami; keďže v niektorých členských štátoch museli Rómky systematicky podstupovať nútenú sterilizáciu a nepodarilo sa im získať primeranú nápravu vrátane odškodnenia za vyplývajúce porušovanie ich ľudských práv; |
| --- | --- |

P.

keďže problematikou práv žien sú osobitne dotknuté Rómky, ktoré často čelia vystupňovaným formám verbálneho, fyzického, psychologického a rasového obťažovania a etnickej segregácii v zariadeniach zdravotnej starostlivosti o matky; keďže rómske ženy sú umiestňované v oddelených miestnostiach s oddelenými kúpeľňami a stravovacími zariadeniami; keďže v niektorých členských štátoch museli Rómky systematicky podstupovať nútenú sterilizáciu a nepodarilo sa im získať primeranú nápravu vrátane odškodnenia za vyplývajúce porušovanie ich ľudských práv;

| Q. | keďže nespravodlivosť v oblasti životného prostredia sa pravidelne spája so zdravotnými rizikami a negatívnymi dôsledkami pre Rómov a keďže sú Rómovia neprimerane postihnutí environmentálnou záťažou, majú menší prístup k environmentálnym zdrojom a službám a sú diskriminovaní, pokiaľ ide o ich právo na informácie, účasť na rozhodovacom procese a prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia; |
| --- | --- |

Q.

keďže nespravodlivosť v oblasti životného prostredia sa pravidelne spája so zdravotnými rizikami a negatívnymi dôsledkami pre Rómov a keďže sú Rómovia neprimerane postihnutí environmentálnou záťažou, majú menší prístup k environmentálnym zdrojom a službám a sú diskriminovaní, pokiaľ ide o ich právo na informácie, účasť na rozhodovacom procese a prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia;

| R. | keďže prvý európsky rámec pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov zaradil nevyhnutnosť zlepšiť situáciu Rómov do európskej politickej agendy, vytvoril dôležité inštitucionálne štruktúry a siete a vyvinul tlak na členské štáty, aby vypracovali vnútroštátne stratégie na riešenie ich nedostatkov; keďže na základe výsledkov hodnotenia súčasného rámca EÚ je nevyhnutné, aby vnútroštátne stratégie začleňovania Rómov, ktoré sa riadia návrhom na obdobie po roku 2020, pokračovali a boli naďalej zdokonaľované, pričom sa požaduje väčší súlad s právnymi predpismi zo strany členských štátov a podpora uplatňovania záväznejších cieľov na zvýšenie záväzku a zodpovednosti; keďže lepšie vykonávanie vnútroštátnych stratégií si vyžaduje, aby sa takéto stratégie začlenili do vnútroštátnych, regionálnych a miestnych odvetvových politík a aby sa efektívnejšie využívali finančné prostriedky EÚ, najmä v prípade dlhodobých integračných projektov; |
| --- | --- |

R.

keďže prvý európsky rámec pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov zaradil nevyhnutnosť zlepšiť situáciu Rómov do európskej politickej agendy, vytvoril dôležité inštitucionálne štruktúry a siete a vyvinul tlak na členské štáty, aby vypracovali vnútroštátne stratégie na riešenie ich nedostatkov; keďže na základe výsledkov hodnotenia súčasného rámca EÚ je nevyhnutné, aby vnútroštátne stratégie začleňovania Rómov, ktoré sa riadia návrhom na obdobie po roku 2020, pokračovali a boli naďalej zdokonaľované, pričom sa požaduje väčší súlad s právnymi predpismi zo strany členských štátov a podpora uplatňovania záväznejších cieľov na zvýšenie záväzku a zodpovednosti; keďže lepšie vykonávanie vnútroštátnych stratégií si vyžaduje, aby sa takéto stratégie začlenili do vnútroštátnych, regionálnych a miestnych odvetvových politík a aby sa efektívnejšie využívali finančné prostriedky EÚ, najmä v prípade dlhodobých integračných projektov;

| S. | keďže treba predložiť legislatívny návrh týkajúci sa rovnosti, začlenenia, účasti Rómov a boja proti protirómskemu zmýšľaniu, ktorý by sa mal vypracovať na základe realistickejších kvantitatívnych a kvalitatívnych rozčlenených údajov zhromaždených v spolupráci s rómskymi organizáciami občianskej spoločnosti (AM 87) vrátane organizácií na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

S.

keďže treba predložiť legislatívny návrh týkajúci sa rovnosti, začlenenia, účasti Rómov a boja proti protirómskemu zmýšľaniu, ktorý by sa mal vypracovať na základe realistickejších kvantitatívnych a kvalitatívnych rozčlenených údajov zhromaždených v spolupráci s rómskymi organizáciami občianskej spoločnosti (AM 87) vrátane organizácií na miestnej úrovni;

| T. | keďže rómska kultúra je súčasťou kultúry a hodnôt Európy a Rómovia prispeli ku kultúrnemu bohatstvu, rozmanitosti, hospodárstvu i spoločnej histórii EÚ (AM 89); keďže ochrana a posilňovanie kultúrneho dedičstva súvisiaceho s národnostnými menšinami v členských štátoch zohráva kľúčovú úlohu v sociálnej súdržnosti; |
| --- | --- |

T.

keďže rómska kultúra je súčasťou kultúry a hodnôt Európy a Rómovia prispeli ku kultúrnemu bohatstvu, rozmanitosti, hospodárstvu i spoločnej histórii EÚ (AM 89); keďže ochrana a posilňovanie kultúrneho dedičstva súvisiaceho s národnostnými menšinami v členských štátoch zohráva kľúčovú úlohu v sociálnej súdržnosti;

| U. | keďže v súlade so zásadou subsidiarity sú členské štáty zodpovedné za rozvoj a účinné vykonávanie vnútroštátnych stratégií začleňovania Rómov; keďže na vykonávanie vnútroštátnych stratégií začleňovania ľudí rómskeho pôvodu na obdobie po roku 2020 by mali byť v miestnych, regionálnych a národných rozpočtoch členských štátov vyčlenené primerané finančné prostriedky, ktoré by mali byť doplnené finančnými prostriedkami EÚ; keďže by sa mali vytvoriť účinné a posilnené mechanizmy monitorovania, dohľadu a sankcií; keďže EÚ a členské štáty musia zabezpečiť, aby sa finančné prostriedky pridelili na ciele a projekty, ktoré majú najväčší potenciálny dlhodobý vplyv na situáciu Rómov, a aby boli finančné prostriedky riadne vynaložené a nedochádzalo k ich zneužívaniu; |
| --- | --- |

U.

keďže v súlade so zásadou subsidiarity sú členské štáty zodpovedné za rozvoj a účinné vykonávanie vnútroštátnych stratégií začleňovania Rómov; keďže na vykonávanie vnútroštátnych stratégií začleňovania ľudí rómskeho pôvodu na obdobie po roku 2020 by mali byť v miestnych, regionálnych a národných rozpočtoch členských štátov vyčlenené primerané finančné prostriedky, ktoré by mali byť doplnené finančnými prostriedkami EÚ; keďže by sa mali vytvoriť účinné a posilnené mechanizmy monitorovania, dohľadu a sankcií; keďže EÚ a členské štáty musia zabezpečiť, aby sa finančné prostriedky pridelili na ciele a projekty, ktoré majú najväčší potenciálny dlhodobý vplyv na situáciu Rómov, a aby boli finančné prostriedky riadne vynaložené a nedochádzalo k ich zneužívaniu;

| V. | keďže približne polovica Rómov v Európe žije mimo Európskej únie; keďže ich situácia je naďalej mimoriadne problematická vo väčšine kandidátskych, potenciálnych kandidátskych a krajín európskeho susedstva; keďže Európska únia môže mať veľký vplyv na ich situáciu prostredníctvom prístupových rokovaní, ako aj prostredníctvom poskytovania finančnej pomoci; |
| --- | --- |

V.

keďže približne polovica Rómov v Európe žije mimo Európskej únie; keďže ich situácia je naďalej mimoriadne problematická vo väčšine kandidátskych, potenciálnych kandidátskych a krajín európskeho susedstva; keďže Európska únia môže mať veľký vplyv na ich situáciu prostredníctvom prístupových rokovaní, ako aj prostredníctvom poskytovania finančnej pomoci;

| W. | keďže by sa mala lepšie zabezpečiť rovnocenná účasť a posilnenie postavenia Rómov pri tvorbe politiky na všetkých úrovniach; keďže miestne, regionálne, vnútroštátne a európske zainteresované strany (MVO, aktivisti, experti, členovia komunít atď.) by mali byť výrazne zapojené do tvorby, vykonávania a monitorovania verejných politík zameraných na ľudí rómskeho pôvodu v období po roku 2020; |
| --- | --- |

W.

keďže by sa mala lepšie zabezpečiť rovnocenná účasť a posilnenie postavenia Rómov pri tvorbe politiky na všetkých úrovniach; keďže miestne, regionálne, vnútroštátne a európske zainteresované strany (MVO, aktivisti, experti, členovia komunít atď.) by mali byť výrazne zapojené do tvorby, vykonávania a monitorovania verejných politík zameraných na ľudí rómskeho pôvodu v období po roku 2020;

| X. | keďže väčšina znevýhodnených komunít Rómov často zaostáva a je vylúčená z výhod vnútroštátnych programov začleňovania z dôvodu obmedzení metodík mapovania používaných pri identifikácii komunít, ktoré sú v najväčšej núdzi; keďže pri navrhovaní intervencie programu by sa analýzy mali zamerať na presnú geografickú oblasť a počet rodín či osôb, ktoré čelia sociálno-ekonomickému vylúčeniu; |
| --- | --- |

X.

keďže väčšina znevýhodnených komunít Rómov často zaostáva a je vylúčená z výhod vnútroštátnych programov začleňovania z dôvodu obmedzení metodík mapovania používaných pri identifikácii komunít, ktoré sú v najväčšej núdzi; keďže pri navrhovaní intervencie programu by sa analýzy mali zamerať na presnú geografickú oblasť a počet rodín či osôb, ktoré čelia sociálno-ekonomickému vylúčeniu;

| Y. | keďže ciele v oblasti začleňovania Rómov by mali byť v súlade s horizontálnymi cieľmi Európskej únie, a to najmä s plánom obnovy, novým viacročným finančným rámcom na roky 2021 – 2027, európskou zelenou dohodou, Európskym pilierom sociálnych práv, európskym semestrom, cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja do roku 2030, novou spoločnou poľnohospodárskou politikou, Fondom na spravodlivú transformáciu, novým programom v oblasti zručností pre Európu, európskou digitálnou stratégiou a stratégiou pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu; keďže politická podpora je kľúčovým prvkom pre začlenenie rómskeho obyvateľstva; keďže zaistenie politického záväzku a zodpovednosti členských štátov si vyžaduje zásadnú mobilizáciu hlavných zainteresovaných strán na všetkých úrovniach vrátane Rady; |
| --- | --- |

Y.

keďže ciele v oblasti začleňovania Rómov by mali byť v súlade s horizontálnymi cieľmi Európskej únie, a to najmä s plánom obnovy, novým viacročným finančným rámcom na roky 2021 – 2027, európskou zelenou dohodou, Európskym pilierom sociálnych práv, európskym semestrom, cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja do roku 2030, novou spoločnou poľnohospodárskou politikou, Fondom na spravodlivú transformáciu, novým programom v oblasti zručností pre Európu, európskou digitálnou stratégiou a stratégiou pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu; keďže politická podpora je kľúčovým prvkom pre začlenenie rómskeho obyvateľstva; keďže zaistenie politického záväzku a zodpovednosti členských štátov si vyžaduje zásadnú mobilizáciu hlavných zainteresovaných strán na všetkých úrovniach vrátane Rady;

| Z. | keďže protirómske zmýšľanie v našich spoločnostiach existuje už stáročia a počas holokaustu nadobudlo svoju najkrutejšiu formu, v rámci ktorej bolo vyhladených približne 500 000 Rómov; keďže protirómske zmýšľanie malo na území dnešného Rumunska takmer 500 rokov podobu otroctva Rómov; keďže v dôsledku stáročí diskriminácie a sociálneho vylúčenia Rómovia nemohli účinne a výrazne profitovať z nepretržitého sociálno-ekonomického rozvoja našich spoločností; keďže boli nechaní napospas osudu a v dôsledku toho sa prehĺbili rozdiely medzi rómskym a bežným obyvateľstvom; |
| --- | --- |

Z.

keďže protirómske zmýšľanie v našich spoločnostiach existuje už stáročia a počas holokaustu nadobudlo svoju najkrutejšiu formu, v rámci ktorej bolo vyhladených približne 500 000 Rómov; keďže protirómske zmýšľanie malo na území dnešného Rumunska takmer 500 rokov podobu otroctva Rómov; keďže v dôsledku stáročí diskriminácie a sociálneho vylúčenia Rómovia nemohli účinne a výrazne profitovať z nepretržitého sociálno-ekonomického rozvoja našich spoločností; keďže boli nechaní napospas osudu a v dôsledku toho sa prehĺbili rozdiely medzi rómskym a bežným obyvateľstvom;

| AA. | keďže kríza spôsobená ochorením COVID-19 ukázala, že situácia marginalizovaných rómskych komunít v preľudnených osídleniach a osadách sa zhoršila, že rasizmus, diskriminácia, vylúčenie, policajné násilie voči Rómom a protirómske zmýšľanie, keď Rómovia sú označovaní za šíriteľov vírusu, sa zhoršili a keďže Rómovia majú obmedzený prístup k primeranej zdravotnej starostlivosti, pitnej vode, hygiene a potrave, sú viac ohrození nákazou ochorenia COVID-19; keďže krízová situácia spôsobená ochorením COVID-19 preto viac než jasne poukázala na naliehavú potrebu, aby EÚ a jej členské štáty riešili otázku začleňovania Rómov; keďže členské štáty by mali poskytovať núdzovú podporu a lekársku starostlivosť s cieľom obmedziť šírenie vírusu, keďže hrozí, že hospodárske a sociálne dôsledky krízy spôsobenej ochorením COVID-19 najviac postihnú rómske obyvateľstvo a prehĺbia existujúce nerovnosti vo všetkých prioritných oblastiach začleňovania Rómov; |
| --- | --- |

AA.

keďže kríza spôsobená ochorením COVID-19 ukázala, že situácia marginalizovaných rómskych komunít v preľudnených osídleniach a osadách sa zhoršila, že rasizmus, diskriminácia, vylúčenie, policajné násilie voči Rómom a protirómske zmýšľanie, keď Rómovia sú označovaní za šíriteľov vírusu, sa zhoršili a keďže Rómovia majú obmedzený prístup k primeranej zdravotnej starostlivosti, pitnej vode, hygiene a potrave, sú viac ohrození nákazou ochorenia COVID-19; keďže krízová situácia spôsobená ochorením COVID-19 preto viac než jasne poukázala na naliehavú potrebu, aby EÚ a jej členské štáty riešili otázku začleňovania Rómov; keďže členské štáty by mali poskytovať núdzovú podporu a lekársku starostlivosť s cieľom obmedziť šírenie vírusu, keďže hrozí, že hospodárske a sociálne dôsledky krízy spôsobenej ochorením COVID-19 najviac postihnú rómske obyvateľstvo a prehĺbia existujúce nerovnosti vo všetkých prioritných oblastiach začleňovania Rómov;

Legislatívny návrh EÚ o rovnosti, začlenení účasti Rómov a boji proti protirómskemu zmýšľaniu; strategický návrh EÚ na obdobie po roku 2020, priority a primerané financovanie

| 1. | konštatuje, že Rómovia sú vystavení pretrvávajúcemu protirómskemu zmýšľaniu – osobitnej forme rasizmu – čo vedie k najvyšším mieram chudoby a sociálneho vylúčenia; s poľutovaním konštatuje, že napriek nepretržitému sociálno-ekonomickému rozvoju v EÚ a úsiliu o zabezpečenie začlenenia Rómov na úrovni EÚ aj na vnútroštátnej úrovni sa celková situácia rómskeho obyvateľstva v EÚ nezlepšila; často z dôvodu pretrvávajúceho protirómskeho zmýšľania a nedostatku politickej vôle; vyzýva preto Komisiu, aby išla príkladom a zaviedla politiku začleňovania Rómov do všetkých fáz a úrovní hlavných politík, programov a projektov s cieľom začleniť hľadisko Rómov do všetkých fáz a úrovní hlavných politík, programov a projektov, ale bez vylúčenia cieleného prístupu, a aby zabránila diskriminácii v politike EÚ vo všeobecnosti a uľahčila pozitívnu činnosť a aktívnu pomoc rómskemu obyvateľstvu; vyzýva aj členské štáty, aby sa vydali touto cestou a vytvorili politiky, ktoré pomôžu aktívne začleňovať Rómov do našich spoločností; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva Komisiu, aby na základe dôkladného posúdenia vplyvu a v rámci systematických konzultácií s rómskym obyvateľstvom, (pro-)rómskymi expertmi a mimovládnymi organizáciami z vnútroštátnej, regionálnej a najmä miestnej úrovne, ako aj ďalších zainteresovaných strán, ako sú Rada Európy a FRA, predložila legislatívny návrh týkajúci sa rovnosti, začlenenia, účasti Rómov a boja proti protirómskemu zmýšľaniu; domnieva sa, že tento návrh by mohol byť založený na článku 19 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie ako vhodný krok na boj proti diskriminácii Rómov na základe etnického pôvodu; zastáva názor, že predtým použité odporúčanie Rady nie je postačujúcou formou aktu, pretože nebolo právne záväzné a nemalo významný pozitívny vplyv na rómske obyvateľstvo; vyzýva Komisiu, aby zohľadnila vnútornú rôznorodosť tejto komunity v prioritných oblastiach návrhu smernice EÚ na obdobie po roku 2020 a zaistila, že žiadna skupina nebude vynechaná, a rozhodne podporuje, aby sa na označenie rómskych komunít v politikách a diskusiách EÚ po roku 2020 používalo označenie „Rómovia“; poznamenáva, že v návrhu verejnej politiky týkajúcej sa Rómov na obdobie po roku 2020 by mala byť výslovne uvedená rovnocenná účasť Rómov vo všetkých oblastiach verejného života, politická účasť a takisto ich jazyk, umenie, kultúra, história a životné prostredie ako dodatočné opatrenia k štyrom hlavným prioritným oblastiam, ktorými sú vzdelávanie, zamestnanosť, bývanie a zdravotná starostlivosť; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zastáva názor, že návrhu musí uprednostňovať dosiahnutie významného pozitívneho vplyvu; mal by byť kombináciou sociálno-hospodárskych aspektov s prístupom založeným na právach vrátane plánu na odstránenie nerovností, v oblasti bývania, zdravia, zamestnanosti a vzdelávania; mal by zahŕňať konkrétne, porovnateľné, dosiahnuteľné, záväzné a časovo ohraničené ciele na ochranu a zlepšenie začlenenia Rómov vrátane tých, ktorí patria do skupín, ktoré čelia viacnásobnej diskriminácii, ako sú mladí ľudia, ženy a dievčatá, LGBTI osoby a osoby so zdravotným postihnutím, na podporu inkluzívneho vzdelávania, rozvoja v ranom detstve a na boj proti diskriminácii a segregácii; mal by uprednostňovať prístup spravodlivosti vzhľadom na kolektívny a štrukturálny charakter diskriminácie Rómov; zdôrazňuje, že návrh Európskej komisie na obdobie po roku 2020 by sa mal zamerať na boj proti chudobe a protirómskemu zmýšľaniu, zlepšovanie životných a zdravotných podmienok a kombinovanie cieleného a všeobecného prístupu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konštatuje, že na to, aby bol budúci proces začleňovania Rómov v EÚ úspešný a dôveryhodný, je potrebná zásadná zmena prístupu, ktorá by sa pri tvorbe politík voči Rómom posunula od paternalistického k nepaternalistickému prístupu; zdôrazňuje, že vnútroštátne úsilie zamerané na začleňovanie Rómov by sa malo urýchliť vo všetkých členských štátoch EÚ; zdôrazňuje však, že dôraz by sa mal klásť na tých, ktorí majú početné rómske obyvateľstvo, kde neúčinný proces začleňovania Rómov predstavuje makroekonomické výzvy, prehlbuje regionálne rozdiely a tým brzdí sociálnu súdržnosť EÚ; zdôrazňuje, že podpora EÚ týmto krajinám by sa mala merať vo vzťahu k výzvam a že by sa mala venovať väčšia pozornosť účinnosti politík a opatrení v týchto krajinách, zastáva názor, že návrh stratégie na obdobie po roku 2020 by mal obsahovať aj vonkajšiu zložku týkajúcu sa pristupujúcich kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín, ako aj susedných krajín, prostredníctvom ktorých by EÚ mohla podporovať tieto krajiny pri vypracúvaní komplexných dlhodobých stratégií začleňovania Rómov a poskytovať finančnú podporu v oblastiach, ako sú vzdelávanie, zdravotnícke, bývanie a zamestnanosť; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva Komisiu, aby posilnila prepojenie medzi hlavnými finančnými a politickými nástrojmi EÚ a cieľmi týkajúcimi sa sociálno-ekonomického rozvoja a začleňovania Rómov, ktoré sú stanovené v právne záväznom návrhu Komisie; vyzýva Komisiu, aby mobilizovala financovanie rodovej rovnosti, začleňovania a účasti Rómov v rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 a plánu obnovy EÚ; v tejto súvislosti trvá na tom, že subjekty, ktoré sa zapájajú do diskriminačných praktík proti Rómom alebo ktoré na tento účel prijímajú rozhodnutia alebo vykonávajú opatrenia, by nemali byť oprávnené na financovanie z rozpočtu Únie; vyzýva Komisiu, členské štáty a krajiny rozšírenia, aby prispôsobili existujúce hlavné finančné mechanizmy tak, aby sa stali flexibilnými pre kombinované využívanie finančných prostriedkov v rómskych komunitách tým, že umožnia prístup k informáciám, dosahu, budovaniu kapacít, poskytovaniu technickej pomoci a zárukám počas procesu podávania žiadostí o financovanie; zastáva názor, že finančné prostriedky sa často najúčinnejšie vynakladajú na miestnej úrovni miestnymi samosprávami a mimovládnymi organizáciami, a preto vyzýva Komisiu, aby zvýšila finančné prostriedky, ktoré im boli priamo pridelené a zapájala miestnych zástupcov Rómov do vykonávania; zastáva názor, že v záujme podpory rómskych a prorómskych organizácií občianskej spoločnosti by sa mali zohľadniť pružnejšie požiadavky na spolufinancovanie, keďže mnohé mimovládne organizácie, najmä z miestnej úrovne, si nemôžu dovoliť vlastné finančné príspevky, čo predstavuje prekážku v prístupe miestnych mimovládnych organizácií k finančným prostriedkom EÚ; vyzýva Komisiu, aby účinne reagovala na obavy týkajúce sa stále sa zmenšujúceho priestoru pre nezávislú občiansku spoločnosť v niektorých členských štátoch; je znepokojený tým, že pandémia koronavírusu by mohla viesť ku škrtom vo vzťahu k programom práv a hodnôt v budúcom VFR na roky 2021 – 2027, čo negatívne ovplyvní organizácie občianskej spoločnosti obhajujúce rómske komunity, a tým aj dosah na rómske komunity; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby účinne riešili toto riziko; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva členské štáty, aby dopĺňali finančnú podporu EÚ s cieľom zlepšiť situáciu Rómov; vyzýva členské štáty, aby uviedli výšku finančných prostriedkov nevyhnutných na realizáciu navrhovaných opatrení na začlenenie Rómov a spresnili, koľko finančných prostriedkov by bolo na takéto opatrenia k dispozícii z vnútroštátnych rozpočtov a koľko z rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva členské štáty, aby lepšie integrovali metodiky mapovania marginalizovaných rómskych komunít a posilnené mechanizmy financovania do svojich regionálnych a miestnych štruktúr rozvoja, ktoré umožnia cielenejšie investície do marginalizovaných rómskych komunít a lepšie zapájanie rómskych komunít do využívania finančných prostriedkov, aby sa zaručilo, že vyčlenené prostriedky sa dostanú k Rómom, riadne sa vynaložia a nebudú zneužívané; |
| --- | --- |

7.

Zber rozčlenených údajov

| 8. | zdôrazňuje potrebu systematického zberu spoľahlivých a rozčlenených etnických a rodových údajov s cieľom informovať o potrebách a analýze kontextu, pomôcť pri stanovovaní cieľov a ukazovateľov vplyvu s cieľom zabezpečiť najlepší výsledok, pokiaľ ide o zosúladenie potrieb s plánovaním a rozpočtovaním na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni EÚ; zdôrazňuje význam alternatívnych metód hodnotenia vplyvu v záujme zníženia rozdielov medzi politickými rámcami a vykonávaním v praxi; pripomína, že kritickým obmedzením pre niektoré intervencie je priepasť medzi ambíciami a kapacitou existujúcej štruktúry na dosiahnutie výsledkov z dôvodu nedostatku plánovania založeného na údajoch, nedostatočného zostavovania rozpočtu a vzniku nových nepredvídaných potrieb; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripomína, že Európsky dvor audítorov v roku 2016 dospel k záveru, že monitorovanie a posudzovanie pokroku v rámci národnej stratégie integrácie Rómov predstavuje významnú výzvu pre všetky navštívené členské štáty; vyzýva Komisiu, aby ako priamy vstup pre ďalšiu generáciu programov vytvorila inovatívne prístupy orientované na vplyv a založené na údajoch; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi na spoločnej metodike zberu a zverejňovania údajov o rovnosti v členení podľa etnického pôvodu vymedzených v smernici EÚ o rasovej rovnosti, ktorá je dobrovoľná, anonymná a zabezpečuje ochranu osobných údajov, sebaidentifikáciu a konzultácie s príslušnými komunitami s cieľom získať spoľahlivé porovnateľné údaje v súlade s príslušnými vnútroštátnymi právnymi rámcami a právnymi predpismi EÚ o ochrane údajov na podporu politík založených na dôkazoch, zlepšiť účinnosť prijatých stratégií a opatrení a identifikovať štrukturálne problémy; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva členské štáty, aby využívali všetky dostupné údaje na stanovenie referenčných hodnôt a usmerňovanie tvorby programov politiky; zdôrazňuje, že je nevyhnutné vypracovať presnejší profil rómskeho obyvateľstva a jeho potrieb, a to aj v kandidátskych krajinách; zdôrazňuje, že usmernenia Agentúry pre základné práva by v tejto súvislosti mali kľúčový význam; |
| --- | --- |

11.

Rovnaká účasť Rómov na rozhodovacích procesoch, vnútroštátne stratégie začleňovania

| 12. | vyzýva Komisiu, aby v politickej diskusii aj pri rozhodovaní vytvorila inkluzívny mechanizmus, a zaručila tak rovnocennú účasť rómskych a prorómskych organizácií občianskej spoločnosti, expertov a členov komunít zo všetkých úrovní, a prešla od paternalistického prístupu k nepaternalistickému, vrátane tých, ktorí pôsobia na miestnej a regionálnej úrovni, pričom sa zohľadní rodové hľadisko; vyzýva členské štáty, aby podporovali voličské vzdelávanie a volebnú účasť Rómov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva Komisiu, aby vytvorila pracovnú skupinu pre Rómov na úrovni EÚ s cieľom uľahčiť začleňovanie Rómov do rôznych oblastí politiky a posilniť postavenie rómskeho obyvateľstva prostredníctvom podpory budovania kapacít všetkých aktérov zapojených do riadenia a vykonávania politík EÚ a vnútroštátnych rómskych politík, a to podstatným, dôstojným, nestranným, inkluzívnym a transparentným spôsobom; vyzýva členské štáty, aby urobili to isté pri vytváraní vlastných národných stratégií integrácie Rómov po roku 2020; zdôrazňuje, že miestne a regionálne zainteresované strany vrátane MVO, aktivistov, miestnych expertov, regionálnych expertov, členov komunít, osôb zasiahnutých protirómskym zmýšľaním sa musia výrazne zapojiť do rozvoja, vykonávania a monitorovania národných stratégií integrácie a iných verejných politík zameraných na ľudí s rómskym pôvodom, čím sa účasť Rómov stane záväznou spoločnou normou kvality pre budúci rámec s stratégie vnútroštátneho začleňovania; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva členské štáty, aby vypracovali vnútroštátne stratégie začleňovania Rómov na obdobie po roku 2020, ktoré budú doplnené komplexným rámcom spoločného hodnotenia a primeraným a vopred stanoveným rozpočtom, ktorý bude začlenený do národných, regionálnych a miestnych rozpočtov podliehajúcich pravidelnému preskúmaniu a hodnoteniu a bude zodpovedať rozsahu potrieb sociálneho začleňovania Rómov; zdôrazňuje, že pri zostavovaní miestnych, regionálnych a národných rozpočtov musí byť medzi prioritami aj začleňovanie Rómov; vyzýva členské štáty, aby do svojich národných stratégií začleňovania zahrnuli boj proti neznášanlivosti voči Rómom do horizontálneho prístupu, a to vo všetkých oblastiach verejného života; vyzýva Komisiu, aby do odporúčaní pre jednotlivé krajiny zahrnula posúdenie pokroku pri dosahovaní cieľov z národných stratégií začleňovania; |
| --- | --- |

14.

Protirómske zmýšľanie a prierezová diskriminácia

| 15. | opakuje svoju pozíciu a odporúčania navrhnuté v uznesení z 25. októbra 2017 o aspektoch základných práv v integrácii Rómov v EÚ: boj proti protirómskemu zmýšľaniu; keďže doteraz boli prijaté obmedzené opatrenia, vyzýva Komisiu, aby tieto odporúčania začlenila do svojho návrhu EÚ pre národné stratégie integrácie Rómov po roku 2020, najmä odporúčania týkajúce sa protirómskeho zmýšľania a pravdy a zmierenia, keďže sú základným kameňom budovania silnej a inkluzívnej spoločnosti; dôrazne odmieta politický kontext a populizmus s cieľom vybudovať vládnu politiku s cieľom podnietiť protirómske zmýšľanie, spraviť z Rómov obetných baránkov a podporovať priamu aj nepriamu diskrimináciu alebo segregáciu; zastáva názor, že takéto politické opatrenia sú v rozpore nielen s národnými ústavami, ale aj základnými právami a hodnotami, ako sú zakotvené v zmluvách EÚ; vyzýva preto Komisiu, aby prijala okamžité opatrenia a začala konania o porušení povinnosti v prípade, že existuje riziko porušenia práva EÚ; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva členské štáty, aby oficiálne uznali protirómske zmýšľanie za osobitnú formu rasizmu voči Rómom; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby riešili protirómske zmýšľanie vo všetkých kľúčových oblastiach návrhu voči Rómom po roku 2020 a požaduje účinné európske a vnútroštátne legislatívne a politické opatrenia na riešenie tohto javu tak v členských štátoch, ako aj v krajinách zapojených do procesu rozširovania; domnieva sa, že boj proti protirómskemu zmýšľaniu je horizontálnym problémom a mal by sa zohľadniť vo všetkých oblastiach politiky Únie vrátane nových technológií; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, aby nové technológie navrhnuté a používané orgánmi presadzovania práva nevytvárali riziko diskriminácie rasových a etnických menšín; vyzýva Komisiu, aby ďalej začleňovala prácu vnútroštátnych orgánov pre rovnosť do rozvoja a vykonávania budúceho politického rámca; ďalej žiada Komisiu, aby rozvíjala silnejšie synergie medzi vnútroštátnymi orgánmi pre rovnosť a národnými kontaktnými miestami pre Rómov (NRCP) s cieľom bojovať proti protirómskemu zmýšľaniu; vyzýva členské štáty, aby zaručili skutočnú nezávislosť, mandát a potrebné zdroje orgánov pre rovnosť, aby mohli plniť svoje úlohy v oblasti podpory a ochrany základných práv, a to aj Rómov; zastáva názor, že orgány pre rovnosť sú správne inštitúcie na zhromažďovanie údajov a vytváranie trendov v oblasti protirómskeho zmýšľania a ich nasmerovanie na európsku úroveň; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva členské štáty, aby Rómom zabezpečili rovnaký prístup k spravodlivosti a rovnosť pred zákonom; vyzýva členské štáty, aby chránili Rómov pred hrozbami extrémnych pravicových skupín, vyšetrili prípady zneužívania zo strany polície a zabezpečili účasť Rómov v orgánoch presadzovania práva a bezpečnostných silách; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podnecuje členské štáty, aby prijali usmernenia a vypracovali školenia pre policajné zložky proti neprimeranej kriminalizácii Rómov, etickému profilovaniu, nadmerným postupom zastavovania a prehľadávania, tzv. nevyžiadaným útokom na rómske osady, svojvoľnému zhabanie a zničeniu majetku, nadmernému používaniu sily počas zatýkania, útokom, hrozbám, ponižujúcemu zaobchádzaniu, fyzickému zneužívaniu a popieraniu práv počas policajného výsluchu a väzby) a pri nedostatočnej kontrole trestných činov spáchaných na Rómoch, poskytovaniu nedostatočnej alebo žiadnej pomoci, ochrane (napríklad v prípadoch obchodovania s ľuďmi a obetí domáceho násilia) alebo vyšetrovaniu v prípade trestných činov nahlásených Rómami (najmä trestné činy z nenávisti); vyzýva členské štáty, aby zabezpečili úplné vyšetrenie takýchto prípadov podniknutých príslušnými orgánmi; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili primerané nápravné opatrenia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | víta vyhlásenia Rady Európy, že nenávistné prejavy v online priestore si vyžadujú ďalšie úvahy a ďalšie opatrenia na reguláciu a nové spôsoby boja proti týmto prejavom, ako sú napríklad technológie alternatívnej argumentácie a overovania faktov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili účinné praktické vykonávanie a presadzovanie smernice o rasovej rovnosti a zabezpečili účinné presadzovanie rámcového rozhodnutia o rasizme a xenofóbii s cieľom bojovať proti pretrvávajúcemu protirómskemu zmýšľaniu; opakuje svoju výzvu Rade, aby odblokovala rokovania o horizontálnej antidiskriminačnej smernici, keďže je predpokladom dosiahnutia rovnosti v EÚ; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ďalej vyzýva členské štáty, aby posilnili svoje úsilie v boji proti diskriminácii, nenávistným prejavom a trestným činom z nenávisti v rámci vnútroštátnych antidiskriminačných právnych predpisov a antidiskriminačných právnych predpisov EÚ, najmä pokiaľ ide o monitorovanie situácie postihnutých rómskych obetí a poskytnutie právnej pomoci; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pripomína povinnosť členských štátov podľa smernice o rasovej rovnosti s cieľom vymenovať špecializovaný orgán na podporu rovnakého zaobchádzania so všetkými osobami bez diskriminácie na základe rasy a etnického pôvodu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zastáva názor, že EÚ a členské štáty by mali konať, pokiaľ ide o situáciu a práva osôb, u ktorých sa prelínajú dôvody diskriminácie v EÚ, najmä žien, migrantov, LGBTI osôb a osôb so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pripomína rozhodujúcu úlohu médií pri znižovaní protirómskych postojov prostredníctvom nediskriminačného pokrytia menšín; |
| --- | --- |

25.

Zdravie

| 26. | vyzýva členské štáty, aby vypracovali opatrenia na zlepšenie prístupu ku kvalitnej a cenovo dostupnej preventívnej a liečebnej zdravotnej starostlivosti pre Rómov vrátane sexuálnej a reprodukčnej zdravotnej starostlivosti, najmä pre ženy, deti, staršie osoby a osoby so zdravotným postihnutím; opätovne pripomína, že v tejto súvislosti je kľúčovým prvkom zlepšenie prístupu k zdravotníckym službám – fyzický prístup, ako aj odstránenie nehmotných prekážok predsudkov a rasizmu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva členské štáty, aby vyčlenili dostatočné finančné prostriedky na zlepšenie všeobecného zdravotného stavu rómskych komunít prostredníctvom zdravotnej a sexuálnej výchovy, prostredníctvom mobilných skríningových kontrolných činností v segregovaných oblastiach, prostredníctvom vzdelávacích kampaní v oblasti zdravia zameraných na prevenciu a prostredníctvom odbornej prípravy zdravotníckych a sociálnych pracovníkov v oblasti rozmanitosti, čo prispieva k prispôsobovaniu zdravotníckych systémov EÚ na rozmanitosť; |
| --- | --- |

27.

| 28. | dôrazne odsudzuje etnickú segregáciu Rómok v zariadeniach zdravotnej starostlivosti o matky; vyzýva členské štáty, aby okamžite zakázali všetky formy etnickej segregácie v zdravotníckych zariadeniach vrátane zariadení zdravotnej starostlivosti o matky; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili účinné a včasné prostriedky nápravy pre všetky obete nútenej sterilizácie, a to aj vytvorením účinných systémov odškodňovania; |
| --- | --- |

29.

Rovnaký a spravodlivý prístup k vzdelávaniu, rómskemu umeniu, jazyku a kultúre

| 30. | vyzýva Komisiu, aby navrhla nové nástroje financovania alebo podprogramy, ktoré by dopĺňali opatrenia členských štátov zamerané na cielenú a prispôsobenú podporu v oblasti kvalitného vzdelávania rómskych žiakov od 3 rokov, ktorí zápasia s extrémnou chudobou a nemajú prístup k existujúcim a budúcim iniciatívam EÚ v oblasti financovania vzdelávania a sociálneho začlenenia, ako sú Erasmus Plus, záruka pre deti alebo Európsky sociálny fond plus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | konštatuje, že v oblasti vzdelávania sociálne znevýhodnených rómskych detí sa v niektorých členských štátoch dosiahol v predchádzajúcich rokoch len obmedzený pokrok, a to najmä pre nedostatok politickej vôle a protirómske zmýšľanie, čo spôsobuje, že priepasť medzi rómskymi a nerómskymi žiakmi a študentmi, pokiaľ ide o výsledky vzdelávania, zostáva vysoká; pripomína, že zabezpečenie toho, aby mali rómske deti rovnaký štart do života, je nevyhnutným krokom na prelomenie cyklu medzigeneračného prenosu chudoby; naliehavo vyzýva členské štáty, aby si osvojili holistický prístup vo všetkých oblastiach politiky a aby zaradili vzdelávanie rómskych detí do programov vlád; |
| --- | --- |

31.

| 32. | odporúča, aby sa vzdelávanie zraniteľných rómskych žiakov začalo čo najskôr s ohľadom na konkrétne podmienky v každom členskom štáte, a to tak, že sa začlenia do cenovo dostupných, prístupných a inkluzívnych služieb v ranom detstve a služieb starostlivosti o deti; naliehavo žiada členské štáty, aby vypracovali a uplatňovali stratégie a programy zamerané na uľahčenie prístupu Rómov k zariadeniam starostlivosti o deti, školám a univerzitám, čo je podmienka osobného a profesijného rozvoja, a pripomína, že mimoškolské aktivity, ako je šport alebo umelecké činnosti, sú výbornými prostriedkami začleňovania; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili primerané financovanie MVO, ktoré zabezpečujú takéto aktivity, pretože tieto činnosti sú kľúčové pre vytvorenie prostredia a podmienok, v ktorých majú deti zo všetkých prostredí rovnaké príležitosti; domnieva sa, že v tejto oblasti je kľúčová aj výmena osvedčených postupov medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | je osobitne znepokojený vysokou mierou segregácie rómskych detí na školách a diskriminačným postupom umiestňovania rómskych detí na školách pre deti s duševným postihnutím, ktoré pretrvávajú v niektorých členských štátoch; naliehavo vyzýva príslušné členské štáty, aby takéto praktiky ukončili v súlade s platnými antidiskriminačnými právnymi predpismi; vyzýva členské štáty, aby uprednostňovali opatrenia na odstraňovanie akejkoľvek formy školskej alebo triednej segregácie Rómov v súlade s odporúčaním Rady z roku 2013, a to prostredníctvom vykonávania širokého spektra opatrení, do ktorých sú aktívne zapojené miestne zainteresované strany, najmä rómski rodičia a deti, ako aj komunitné organizácie, a rozvojom opatrení zvyšovania informovanosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, aby všetky školy a inšpektoráty skutočne plnili svoju zákonnú povinnosť nesegregovať školu a aby sa zaviazali každoročne zhromažďovať a zverejňovať informácie o situácii v oblasti školskej segregácie na všetkých úrovniach, a to aj tým, že budú sankcionovať tých, ktorí to nedodržiavajú; vyzýva členské štáty, aby si vymieňali osvedčené postupy, ako je zriadenie, kapacita a zabezpečenie ministerskej komisie pre desegregáciu, s cieľom podporiť školy, ktoré chcú odstrániť segregáciu, a postihovať tých, ktorí ich nedodržiavajú (PN 251); pripomína, že Komisia začala tri postupy v prípade nesplnenia povinnosti týkajúce sa segregácie rómskych detí; zastáva názor, že v posledných rokoch sa napriek úsiliu Komisie nepodarilo dosiahnuť žiadne zlepšenie; vyzýva preto Komisiu, aby podnikla ďalšie kroky a v prípade potreby predložila tieto prípady Európskemu súdnemu dvoru; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pripomína naliehavú potrebu zapojiť rómskych rodičov do každej fázy školskej dochádzky ich detí; naliehavo žiada členské štáty, aby vypracovali programy zamerané na začlenenie rómskych rodičov do procesu školského vzdelávania a vzdelanostného a osobného rozvoja ich detí; zdôrazňuje, že schopnosť členských štátov zabezpečiť zapojenie rómskych rodičov závisí do veľkej miery od viacerých faktorov, tak spoločenských, ako aj hospodárskych, a požaduje osobitnú podporu, pokiaľ ide o integritu v oblasti zdravia, zabezpečenie školskej stravy a dodávky šatstva, pre rómske rodiny, ktoré čelia hospodárskym, sociálnym a zdravotným ťažkostiam a problémom s bývaním; domnieva sa, že pre deti, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku a/alebo sú negramotné a nemajú základné zručnosti, by sa mali navrhnúť nové príležitosti na ich ďalšie vzdelávanie; v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby v plnej miere využívali Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva členské štáty EÚ, aby zabezpečili rovnaký prístup rómskych detí ku kvalitnému vzdelávaniu, a to aj prostredníctvom komunitného vzdelávania a príležitostí na celoživotné vzdelávanie; vyzýva členské štáty, aby v bežných školských osnovách a médiách systematicky riešili problematiku rešpektovania rozmanitosti, medzikultúrneho porozumenia a ľudských práv; a zahrnuli odbornú prípravu v oblasti ľudských práv, vedenia a demokratického občianstva, ako aj rímsku históriu do svojich školských osnov a šírili a rozširovali rómske univerzitné programy na európskej úrovni; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzýva členské štáty, aby navrhli zákony a politické opatrenia s cieľom zabezpečiť nápravu všetkým rómskym deťom, ktoré boli nesprávne diagnostikované a umiestnené do osobitných škôl alebo len do rómskych tried a škôl na základe etnického pôvodu, a následne im boli zamietnuté základné práva a príležitosti na kvalitné vzdelávanie a kvalitné pracovné miesta; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zastáva názor, že ochorenie COVID-19 si vyžiadalo aktívne využívanie informačných a komunikačných technológií (IKT) a metód; zdôrazňuje však, že pandémia odhalila nedostatočnú pripravenosť na digitálnu transformáciu, keďže mnohé rodiny s rómskym pôvodom a ich školy nie sú vybavené primeranými nástrojmi a zručnosťami IKT a často si nemôžu dovoliť elektrickú energiu a digitálnu prepojenosť; domnieva sa, že vlastníctvo zariadenia IKT je transformačným bodom digitálneho vzdelávania, a preto naliehavo vyzýva Komisiu, aby vytvorila súbor nástrojov IKT a rozdelila ho medzi najzraniteľnejšie rodiny a deti s cieľom poskytnúť im základné nástroje na diaľkové vzdelávanie a pripraviť ich na digitálny vek; domnieva sa, že prístup k internetu a zručnostiam v oblasti IKT je základným kameňom nadchádzajúceho digitálneho veku pre každého občana, a preto je nevyhnutné posilniť postavenie Rómov; vyzýva preto Komisiu, aby do návrhu na obdobie po roku 2020 začlenila ustanovenia týkajúce sa prístupu na internet; vyzýva členské štáty, aby do svojich učebných osnov pridávali zručnosti v oblasti IKT už od útleho veku a investovali do programov digitálnej gramotnosti, ktoré môžu podporovať rómske deti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva členské štáty, aby podporovali rómsky jazyk, kultúru a históriu v učebných osnovách, múzeách a iných formách kultúrneho a historického vyjadrenia a aby uznali prínos rómskej kultúry ako súčasti európskeho dedičstva; vyzýva členské štáty, aby vypracovali súdržné a konzistentné opatrenia s vhodnými rozpočtami na stimuláciu, podporu a propagovanie rómskeho umenia a kultúry, na výskum a zachovanie hmotného a nehmotného dedičstva tradičnej rómskej kultúry a na oživenie a propagáciu tradičných remesiel Rómov; |
| --- | --- |

40.

Kvalitné a cenovo dostupné bývanie, environmentálna spravodlivosť

| 41. | zdôrazňuje, že bývanie nie je komoditou, ale nevyhnutnosťou, bez ktorej sa ľudia nemôžu v plnej miere zúčastňovať na živote spoločnosti a mať prístup k základným právam; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby do svojich politík začlenili odporúčania uvedené v správe komisára Rady Európy pre ľudské práva „ECSR: Právo na cenovo dostupné bývanie: zanedbávaná povinnosť Európy“, s osobitným odkazom na zabezpečenie toho, aby všetky členské štáty urýchlene prijali povinnosť byť viazané článkom 31 revidovanej Európskej sociálnej charty, ktorý sa zaoberá právom na bývanie, a aby zvýšili investície do sociálneho a cenovo dostupného bývania s cieľom odstrániť záťaž nákladov na bývanie, najmä medzi marginalizovanými skupinami; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rozhodne podporuje členské štáty, aby zabezpečili, aby boli Rómovia riadne registrovaní prostredníctvom preukazov totožnosti a rodných listov a aby bol ich majetok (pozemky a domy) riadne zaregistrovaný, a aby do budúcnosti zaručili flexibilnejšie právne a administratívne postupy; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzýva členské štáty, aby minimalizovali účinky pandémie COVID-19 v preplnených obydliach Rómov, kde žijú v neľudských podmienkach, a to prostredníctvom legalizácie ich neformálnych osád, investícií do infraštruktúry a skvalitnenia bývania v novolegalizovaných neformálnych osadách; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzýva členské štáty, aby prijali komplexný mechanizmus s cieľom zabezpečiť, aby sa zabránilo diskriminácii a zneužívaniu Rómov v oblasti bývania a aby sa takáto diskriminácia sankcionovala, aby sa riešil problém bezdomovectva a aby sa kočovným Rómom poskytli dostatočné a primerané táboriská; vyzýva členské štáty, aby zabránili ďalšiemu nútenému vysťahovávaniu Rómov tým, že zabezpečia, aby sa takéto praktiky vždy uskutočňovali v plnom súlade s medzinárodným, európskym a vnútroštátnym právom, vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, aby dotknuté osoby dostali primerané oznámenie a primerané informácie, a poukazuje na to, že k vysťahovaniu by nemalo dôjsť bez poskytnutia náhradného štandardného, cenovo dostupného a kvalitného bývania v oddelenom prostredí, ktoré má prístup k verejným službám; zdôrazňuje naliehavú potrebu verejných investícií s cieľom prekonať segregáciu; vyzýva členské štáty, aby podporovali priestorovú desegregáciu, poukazuje na to, že geografická izolácia a segregácia bývania bráni príslušníkom etnických menšín získať dôstojné pracovné miesta, a to bez ohľadu na úroveň ich kvalifikácie; poznamenáva, že veľmi dôležité je nájsť riešenie problematiky vysťahovania zapojením rôznych inštitúcií, pričom opatrenia zamerané na rómske bývanie by sa mali začleniť do širších vnútroštátnych činností a legislatívnych iniciatív, ktoré sa zameriavajú na programy sociálneho bývania alebo pomoci; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pripomína, že dôsledky vypuknutia ochorenia Covid-19 pociťujú väčšinou najodkázanejšie osoby vrátane rómskych komunít v celej EÚ, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že rómske komunity sú naďalej diskriminované a marginalizované z dôvodu pandémie koronavírusu; vyzýva členské štáty, aby v súvislosti s krízou spôsobenou ochorením COVID-19 prijali naliehavé opatrenia na riešenie nedostatku vody, primeranej sanitácie, elektrickej energie a potrebnej infraštruktúry v chudobných rómskych komunitách; vyzýva členské štáty, aby v plnej miere začlenili rómske osady do dezinfekčných opatrení, aby počas pandémie zakázali zrušenie základných verejnoprospešných služieb, zvážili dotovanie spotrebiteľských nákladov pre najzraniteľnejšie osoby a osoby, ktoré prišli o príjem, alebo zmrazenie platieb až do konca obdobia plánu obnovy a aby poskytli finančnú podporu rodičom samoživiteľom/osamelým matkám na starostlivosť o deti, platby nájomného a iné výdavky na domácnosť s cieľom zmierniť finančné ťažkosti, najmä vzhľadom na stratu pracovných miest; |
| --- | --- |

45.

| 46. | vyzýva na uplatňovanie Aarhuského dohovoru v celej EÚ, v ktorom sa spájajú environmentálne práva s ľudskými právami; odporúča, aby sa nespravodlivosť v oblasti životného prostredia začlenila do návrhu na obdobie po roku 2020, a vyzýva Komisiu, aby sa zaoberala riešením rôznych foriem environmentálnej diskriminácie; |
| --- | --- |

46.

Rómske ženy a dievčatá

| 47. | zdôrazňuje potrebu uprednostniť rodové hľadisko a rodovo citlivé politiky a bojovať proti násiliu (vrátane obchodovania s ľuďmi); nalieha na všetky členské štáty, ktoré ešte neratifikovali Istanbulský dohovor, aby tak bezodkladne urobili; konštatuje, že budúce politiky musia uznať tieto rozdiely a riešiť ich tým, že rómskym ženám poskytnú konkrétne zásahy a konkrétne formy podpory; zdôrazňuje, že by sa mali zvážiť osobitné opatrenia na posilnenie postavenia rómskych žien a dievčat, ktoré sú často vystavené viacnásobnej diskriminácii; |
| --- | --- |

47.

| 48. | žiada vlády členských štátov, miestne orgány a prípadne inštitúcie EÚ, aby zapájali rómske ženy prostredníctvom organizácií žien a príslušných zainteresovaných strán do prípravy, vykonávania, hodnotenia a monitorovania vnútroštátnych stratégií integrácie Rómov a aby vytvárali prepojenia medzi orgánmi pre rodovú rovnosť, organizáciami pre práva žien a stratégiami sociálneho začleňovania s cieľom budovať dôveru s komunitami a zabezpečiť citlivý prístup k miestnym podmienkam; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že do svojich národných stratégií pre integráciu bude začlenená osobitná kapitola o právach žien a rodovej rovnosti a že opatrenia v oblasti podpory rodovej rovnosti zamerané na práva žien a hľadisko rodovej rovnosti boli uplatňované v každej ich časti, najmä pri prideľovaní finančných prostriedkov, a to v súlade so závermi Rady o rámci EÚ pre národné stratégie integrácie Rómov, v ktorých sa požaduje „uplatňovanie rodového hľadiska vo všetkých politikách a činnostiach na podporu začleňovania Rómov“; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posúdili, či politiky dosahujú požadované zlepšenia situácie rómskych žien a dievčat, a aby prijali opatrenia, ak neexistuje dostatočný pokrok; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzýva členské štáty, aby navrhli opatrenia na podporu rómskych žien, aby v plnej miere využili svoj potenciál a možnosti konať ako nezávislí, sebestační a emancipovaní aktívni občania; vyzýva členské štáty, aby povinne rozšírili rómske zdravotné a školské mediačné systémy na všetky rómske komunity s cieľom zabezpečiť mediátora na každých 500 ľudí, ako aj riadne finančné a podporné systémy, v dôsledku čoho budú mediátori zohrávať dôležitejšiu úlohu v procese začleňovania; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby jasnejšie zapojili rómske dievčatá a ženy do aktívnych politík trhu práce vrátane záruky pre mladých ľudí; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zaistili dodržiavanie základných práv rómskych žien a detí a tiež aby si rómske ženy a dievčatá – aj prostredníctvom informačných kampaní – uvedomovali svoje práva, ktoré im zaručujú platné vnútroštátne predpisy o rodovej rovnosti a zákaze diskriminácie, a aby ďalej bojovali proti patriarchálnym a sexistickým tradíciám; |
| --- | --- |

52.

Kvalitné služby zamestnanosti

| 53. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili kvalitné služby zamestnanosti pre rómsku mládež vrátane tých, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania a odbornej prípravy a ktorí zápasia s extrémnou chudobou; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzýva Komisiu, aby predložila oznámenie o usmerneniach a normách pre politiky prijímania pracovníkov bez diskriminácie určené pre členské štáty a zamestnávateľov vrátane odporúčaní na prijatie plánov v oblasti rovnosti na podnikovej úrovni a v odvetvových kolektívnych zmluvách a na zavedenie pracovných skupín pre rozmanitosť na pracovisku vrátane boja proti stereotypom, predsudkom a negatívnym postojom, predchádzania diskriminácii pri nábore, povýšeniach, odmeňovaní a prístupe k odbornej príprave; zdôrazňuje skutočnosť, že tieto akčné plány v oblasti rovnosti by mali slúžiť aj na podporu etnickej a kultúrnej rozmanitosti na pracovisku, na vypracovanie vnútorných predpisov proti rasizmu, s rasizmom súvisiacej diskriminácii a obťažovaniu na pracovisku, na monitorovanie a skúmanie procesov náboru, kariérneho postupu a udržiavania pracovnej sily z hľadiska rovnosti s cieľom identifikovať priame aj nepriame diskriminačné postupy, prijímať nápravné opatrenia na zníženie nerovnosti v každej z týchto oblastí a v tejto súvislosti zhromažďovať údaje o rovnosti v súlade s normami v oblasti ochrany údajov a základných práv; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdôrazňuje, že najkritickejšími bodmi, ktoré treba riešiť v oblasti zamestnanosti Rómov, sú účinný prechod zo vzdelávania na otvorený trh práce; zdôrazňuje, že je dôležité bojovať proti rôznym formám nedeklarovanej práce a diskriminácii zo strany zamestnávateľov, zosúladiť dopyt po pracovnej sile s ponukou pracovnej sily; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vyzýva Komisiu, aby splnila svoj záväzok prijať akčný plán na vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv a aby zaradila začleňovanie Rómov ako ukazovateľ do sociálneho prehľadu; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby Rómom zabezpečili prístup k dôstojným pracovným miestam a spravodlivé mzdy a pracovné podmienky a zaručili, aby systémy sociálnej ochrany a sociálne služby boli primerané, prístupné a potenciálni príjemcovia ich reálne využívali, a to aj pokiaľ ide o všeobecne dostupnú zdravotnú starostlivosť bez diskriminácie, ako aj o systémy minimálneho príjmu a dôchodkové práva; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a kandidátskych krajín, parlamentom a radám na nižšej ako národnej úrovni členských štátov a kandidátskych krajín, Agentúre Európskej únie pre základné práva, Organizácii pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe, Európskemu výboru regiónov, Rade Európy a Organizácii Spojených národov. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2)  Ú. v. ES L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3)  Ú. v. EÚ L 328, 6.12.2008, s. 55.

(4)  Ú. v. EÚ L 264, 25.9.2006, s. 13.

(5)  Ú. v. EÚ C 378, 24.12.2013, s. 1.

(6)  Ú. v. EÚ C 328, 6.9.2016, s. 4.

(7)  Ú. v. EÚ C 346, 27.9.2018, s. 171.

(8)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0032.

(9)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0075.

(10)  Ú. v. EÚ C 463, 21.12.2018, s. 21.

(11)  Ú. v. EÚ C 162, 10.5.2019, s. 24.

(12)  Prijaté texty, P8_TA(2018)0428.

(13)  Prijaté texty, P8_TA(2018)0447.

(14)  Európska komisia, Správa o vykonávaní vnútroštátnych stratégií integrácie Rómov – rok 2019.

(15)  Európska komisia, Hodnotenie rámca EÚ pre národné stratégie integrácie Rómov v polovici obdobia.

(16)  FRA, Druhý prieskum Európskej únie týkajúci sa menšín a diskriminácie Rómovia – vybrané výsledky – rok 2016.

(17)  Agentúra EÚ pre základné práva, Druhý prieskum Európskej únie týkajúci sa menšín a diskriminácie: Rómovia – vybrané výsledky, 2016.

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/117 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/117

---

P9_TA(2020)0230

Príprava osobitného zasadnutia Európskej rady so zameraním na nebezpečnú eskaláciu a úlohu Turecka vo východnom Stredomorí

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o príprave mimoriadneho samitu Európskej rady zameraného na nebezpečnú eskaláciu napätia a úlohu Turecka vo východnom Stredozemí (2020/2774(RSP))

(2021/C 385/11)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Turecku, najmä uznesenia z 24. novembra 2016 o vzťahoch medzi EÚ a Tureckom (1), z 27. októbra 2016 o situácii novinárov v Turecku (2) a z 8. februára 2018 o súčasnej situácii v oblasti ľudských práv v Turecku (3), z 13. marca 2019 o správe Komisie o Turecku za rok 2018 (4) a z 19. septembra 2019 o situácii v Turecku, najmä o pozbavení zvolených starostov úradu (5) a z 13. novembra 2014 o tureckých opatreniach vyvolávajúcich napätie vo výhradnej hospodárskej zóne Cypru (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Turecku, najmä uznesenia z 24. novembra 2016 o vzťahoch medzi EÚ a Tureckom (1), z 27. októbra 2016 o situácii novinárov v Turecku (2) a z 8. februára 2018 o súčasnej situácii v oblasti ľudských práv v Turecku (3), z 13. marca 2019 o správe Komisie o Turecku za rok 2018 (4) a z 19. septembra 2019 o situácii v Turecku, najmä o pozbavení zvolených starostov úradu (5) a z 13. novembra 2014 o tureckých opatreniach vyvolávajúcich napätie vo výhradnej hospodárskej zóne Cypru (6),

| — | so zreteľom na svoju rozpravu z 9. júla 2020 o stabilite a bezpečnosti vo východnom Stredozemí a o negatívnej úlohe Turecka, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju rozpravu z 9. júla 2020 o stabilite a bezpečnosti vo východnom Stredozemí a o negatívnej úlohe Turecka,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. mája 2019 o politike rozširovania EÚ za rok 2019 (COM(2019)0260) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2019)0220), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. mája 2019 o politike rozširovania EÚ za rok 2019 (COM(2019)0260) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2019)0220),

| — | so zreteľom na predchádzajúce vyhlásenia podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „PK/VP“) o vrtných prácach Turecka vo východnom Stredozemí, najmä vyhlásenie zo 16. augusta 2020 o obnovení vrtných prác Turecka vo východnom Stredozemí, so zreteľom na poznámky uvedené na tlačovej konferencii po jeho stretnutí s tureckým ministrom zahraničných vecí Mevlutom Çavuşoğluom 6. júla 2020, po jeho stretnutí s gréckym ministrom obrany Nikolaosom Panagiotopoulosom 25. júna 2020 a po jeho stretnutí s cyperským ministrom zahraničných vecí Nikosom Christodoulidesom 26. júna 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predchádzajúce vyhlásenia podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „PK/VP“) o vrtných prácach Turecka vo východnom Stredozemí, najmä vyhlásenie zo 16. augusta 2020 o obnovení vrtných prác Turecka vo východnom Stredozemí, so zreteľom na poznámky uvedené na tlačovej konferencii po jeho stretnutí s tureckým ministrom zahraničných vecí Mevlutom Çavuşoğluom 6. júla 2020, po jeho stretnutí s gréckym ministrom obrany Nikolaosom Panagiotopoulosom 25. júna 2020 a po jeho stretnutí s cyperským ministrom zahraničných vecí Nikosom Christodoulidesom 26. júna 2020,

| — | so zreteľom na príslušné závery Rady a Európskej rady o Turecku, a najmä na závery Európskej rady z 19. augusta 2020 o východnom Stredozemí, na závery Rady z 27. februára 2020 o protiprávnych vrtných prácach Turecka vo východnom Stredozemí a na závery Rady zo 17. – 18. októbra 2019 o protiprávnych vrtných prácach Turecka vo výhradnej hospodárskej zóne Cypru, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na príslušné závery Rady a Európskej rady o Turecku, a najmä na závery Európskej rady z 19. augusta 2020 o východnom Stredozemí, na závery Rady z 27. februára 2020 o protiprávnych vrtných prácach Turecka vo východnom Stredozemí a na závery Rady zo 17. – 18. októbra 2019 o protiprávnych vrtných prácach Turecka vo výhradnej hospodárskej zóne Cypru,

| — | so zreteľom na vyhlásenia ministrov zahraničných vecí EÚ z 15. mája 2020 a 14. augusta 2020 o situácii vo východnom Stredozemí, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia ministrov zahraničných vecí EÚ z 15. mája 2020 a 14. augusta 2020 o situácii vo východnom Stredozemí,

| — | so zreteľom na výsledok neformálneho zasadnutia ministrov zahraničných vecí EÚ (Gymnich) z 28. augusta 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výsledok neformálneho zasadnutia ministrov zahraničných vecí EÚ (Gymnich) z 28. augusta 2020,

| — | so zreteľom na Severoatlantickú zmluvu z roku 1949 a na vyhlásenie generálneho tajomníka NATO z 3. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Severoatlantickú zmluvu z roku 1949 a na vyhlásenie generálneho tajomníka NATO z 3. septembra 2020,

| — | so zreteľom na vyhlásenie z Ajaccia vydané po siedmom samite južných krajín Únie (MED7) z 10. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie z Ajaccia vydané po siedmom samite južných krajín Únie (MED7) z 10. septembra 2020,

| — | so zreteľom na medzinárodné obyčajové právo a na Dohovor OSN o morskom práve (UNCLOS) z roku 1982, ktorého zmluvnými stranami sú Grécko, Cyprus, ako aj Európska únia, a na chartu OSN, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na medzinárodné obyčajové právo a na Dohovor OSN o morskom práve (UNCLOS) z roku 1982, ktorého zmluvnými stranami sú Grécko, Cyprus, ako aj Európska únia, a na chartu OSN,

| — | so zreteľom na Rímsky štatút a zakladajúce dokumenty Medzinárodného súdneho dvora (MSD) a na precedensy ustanovené v jeho judikatúre, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Rímsky štatút a zakladajúce dokumenty Medzinárodného súdneho dvora (MSD) a na precedensy ustanovené v jeho judikatúre,

| — | so zreteľom na článok 132 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 132 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže východné Stredozemie, ktoré je oblasťou strategického významu pre EÚ a kľúčovou oblasťou pre mier a stabilitu celého regiónu Stredozemia a Blízkeho východu, sužuje dlhodobý, viacvrstvový súbor sporov politickej, hospodárskej a geostrategickej povahy; keďže stupňovanie napätia vo východnom Stredozemí je spôsobené jednostrannými krokmi Turecka vrátane vojenských akcií, nedostatkom inkluzívneho diplomatického dialógu a poľutovaniahodným zlyhaním sprostredkovateľského úsilia o urovnanie konfliktu; |
| --- | --- |

A.

keďže východné Stredozemie, ktoré je oblasťou strategického významu pre EÚ a kľúčovou oblasťou pre mier a stabilitu celého regiónu Stredozemia a Blízkeho východu, sužuje dlhodobý, viacvrstvový súbor sporov politickej, hospodárskej a geostrategickej povahy; keďže stupňovanie napätia vo východnom Stredozemí je spôsobené jednostrannými krokmi Turecka vrátane vojenských akcií, nedostatkom inkluzívneho diplomatického dialógu a poľutovaniahodným zlyhaním sprostredkovateľského úsilia o urovnanie konfliktu;

| B. | keďže od objavenia zásob zemného plynu na mori začiatkom 21. storočia Turecko spochybňuje svojich susedov, pokiaľ ide o medzinárodné právo a vymedzenie ich výhradných hospodárskych zón (VHZ); keďže objavenie významných zásob plynu v Stredozemnom mori vrátane náleziska Leviathan v roku 2010, po ktorom nasledovalo objavenie náleziska plynu Zohr na otvorenom mori pri Egypte v roku 2015, ktoré je najväčším objaveným ložiskom zemného plynu v Stredozemnom mori, vyvolali záujem o región a v rokoch 2018 a 2019 viedli k ďalším prieskumom a vrtom; |
| --- | --- |

B.

keďže od objavenia zásob zemného plynu na mori začiatkom 21. storočia Turecko spochybňuje svojich susedov, pokiaľ ide o medzinárodné právo a vymedzenie ich výhradných hospodárskych zón (VHZ); keďže objavenie významných zásob plynu v Stredozemnom mori vrátane náleziska Leviathan v roku 2010, po ktorom nasledovalo objavenie náleziska plynu Zohr na otvorenom mori pri Egypte v roku 2015, ktoré je najväčším objaveným ložiskom zemného plynu v Stredozemnom mori, vyvolali záujem o región a v rokoch 2018 a 2019 viedli k ďalším prieskumom a vrtom;

| C. | keďže Turecko nepodpísalo Dohovor UNCLOS, ktorého zmluvnými stranami sú Grécko a Cyprus, z dôvodu prebiehajúceho námorného sporu týkajúceho sa vymedzenia výhradnej hospodárskej zóny; keďže Grécko a Turecko odlišne vykladajú vyvíjajúce sa morské právo, ktoré je vo svojej podstate zložité; keďže obe strany tvrdia, že výklad námorného práva druhou stranou je v rozpore s medzinárodným právom a že činnosti druhej strany sú nezákonné; keďže uvedený spor týkajúci sa vymedzenia výhradných hospodárskych zón a kontinentálneho šelfu medzi Tureckom na jednej strane a Gréckom na strane druhej sa od novembra 1973 nevyriešil; |
| --- | --- |

C.

keďže Turecko nepodpísalo Dohovor UNCLOS, ktorého zmluvnými stranami sú Grécko a Cyprus, z dôvodu prebiehajúceho námorného sporu týkajúceho sa vymedzenia výhradnej hospodárskej zóny; keďže Grécko a Turecko odlišne vykladajú vyvíjajúce sa morské právo, ktoré je vo svojej podstate zložité; keďže obe strany tvrdia, že výklad námorného práva druhou stranou je v rozpore s medzinárodným právom a že činnosti druhej strany sú nezákonné; keďže uvedený spor týkajúci sa vymedzenia výhradných hospodárskych zón a kontinentálneho šelfu medzi Tureckom na jednej strane a Gréckom na strane druhej sa od novembra 1973 nevyriešil;

| D. | keďže Turecko je kandidátskou krajinou a dôležitým partnerom EÚ a očakáva sa od neho, že ako kandidátska krajina bude rešpektovať najvyššie normy demokracie, dodržiavania ľudských práv a zásad právneho štátu vrátane plnenia medzinárodných dohovorov; keďže EÚ je jednoznačná a odhodlaná, pokiaľ ide o obranu svojich záujmov, preukazovanie neochvejnej podpory a solidarity s Gréckom a Cyprom a dodržiavanie medzinárodného práva; |
| --- | --- |

D.

keďže Turecko je kandidátskou krajinou a dôležitým partnerom EÚ a očakáva sa od neho, že ako kandidátska krajina bude rešpektovať najvyššie normy demokracie, dodržiavania ľudských práv a zásad právneho štátu vrátane plnenia medzinárodných dohovorov; keďže EÚ je jednoznačná a odhodlaná, pokiaľ ide o obranu svojich záujmov, preukazovanie neochvejnej podpory a solidarity s Gréckom a Cyprom a dodržiavanie medzinárodného práva;

| E. | keďže nelegálne prieskumné a vrtné práce Turecka vo východnom Stredozemí vedú k intenzívnej a nebezpečnej militarizácii východného Stredozemia, čo predstavuje vážnu hrozbu pre mier a bezpečnosť celého regiónu; keďže Francúzsko 12. augusta 2020 vyslalo do tejto oblasti dve námorné plavidlá a stíhačky na podporu Grécka a Cypru a 26. augusta 2020 sa spolu s Gréckom, Cyprom a Talianskom zúčastnilo na vojenských cvičeniach; |
| --- | --- |

E.

keďže nelegálne prieskumné a vrtné práce Turecka vo východnom Stredozemí vedú k intenzívnej a nebezpečnej militarizácii východného Stredozemia, čo predstavuje vážnu hrozbu pre mier a bezpečnosť celého regiónu; keďže Francúzsko 12. augusta 2020 vyslalo do tejto oblasti dve námorné plavidlá a stíhačky na podporu Grécka a Cypru a 26. augusta 2020 sa spolu s Gréckom, Cyprom a Talianskom zúčastnilo na vojenských cvičeniach;

| F. | keďže 10. júna 2020 sa francúzska námorná loď stretla s mimoriadne nepriateľskou reakciou tureckých vojnových lodí, keď v rámci misie NATO Sea Guardian žiadala o inšpekciu tureckého plavidla podozrivého z porušenia zbrojného embarga OSN voči Líbyi; keďže Grécko zaznamenalo od januára 2020 viac ako 600 narušení svojho vzdušného priestoru tureckým letectvom, keďže tieto aktivity Turecka sprevádza čoraz nepriateľskejšia rétorika voči Grécku aj Cypru, iným členským štátom EÚ a samotnej EÚ; |
| --- | --- |

F.

keďže 10. júna 2020 sa francúzska námorná loď stretla s mimoriadne nepriateľskou reakciou tureckých vojnových lodí, keď v rámci misie NATO Sea Guardian žiadala o inšpekciu tureckého plavidla podozrivého z porušenia zbrojného embarga OSN voči Líbyi; keďže Grécko zaznamenalo od januára 2020 viac ako 600 narušení svojho vzdušného priestoru tureckým letectvom, keďže tieto aktivity Turecka sprevádza čoraz nepriateľskejšia rétorika voči Grécku aj Cypru, iným členským štátom EÚ a samotnej EÚ;

| G. | keďže rozhovory medzi Gréckom a Tureckom o otázkach prieskumu sú od marca 2016 pozastavené; keďže stretnutie gréckeho premiéra a tureckého prezidenta na Valnom zhromaždení OSN v septembri 2019 bolo pozitívnym impulzom na zlepšenie dvojstranných vzťahov, v decembri obe strany obnovili politický dialóg, v januári 2020 sa v Ankare stretli vysokopostavení predstavitelia a vo februári 2020 sa v Aténach diskutovalo o opatreniach na budovanie dôvery; |
| --- | --- |

G.

keďže rozhovory medzi Gréckom a Tureckom o otázkach prieskumu sú od marca 2016 pozastavené; keďže stretnutie gréckeho premiéra a tureckého prezidenta na Valnom zhromaždení OSN v septembri 2019 bolo pozitívnym impulzom na zlepšenie dvojstranných vzťahov, v decembri obe strany obnovili politický dialóg, v januári 2020 sa v Ankare stretli vysokopostavení predstavitelia a vo februári 2020 sa v Aténach diskutovalo o opatreniach na budovanie dôvery;

| H. | keďže v januári 2019 vlády Cypru, Egypta, Grécka, Izraela, Talianska, Jordánska a Palestínskej samosprávy zriadili Fórum pre zemný plyn vo východnom Stredozemí, ktoré je nadnárodným orgánom povereným rozvojom regionálneho trhu s plynom a mechanizmom pre rozvoj zdrojov; keďže turecké ministerstvo zahraničných vecí tento krok kritizovalo a uviedlo, že fórum sa snaží vylúčiť Ankaru z regionálnej spolupráce a koordinácie na trhu s plynom; |
| --- | --- |

H.

keďže v januári 2019 vlády Cypru, Egypta, Grécka, Izraela, Talianska, Jordánska a Palestínskej samosprávy zriadili Fórum pre zemný plyn vo východnom Stredozemí, ktoré je nadnárodným orgánom povereným rozvojom regionálneho trhu s plynom a mechanizmom pre rozvoj zdrojov; keďže turecké ministerstvo zahraničných vecí tento krok kritizovalo a uviedlo, že fórum sa snaží vylúčiť Ankaru z regionálnej spolupráce a koordinácie na trhu s plynom;

| I. | keďže Turecko a líbyjská vláda národnej jednoty podpísali v novembri 2019 memorandum o porozumení, v ktorom sa stanovuje nové námorné vymedzenie medzi týmito dvoma krajinami, a to aj napriek tomu, že nemajú žiadne susediace alebo protiľahlé pobrežie; keďže memorandum o porozumení medzi Tureckom a Líbyou o vymedzení námorných jurisdikcií v Stredozemnom mori porušuje zvrchované práva tretích štátov, nie je v súlade s morským právom a nemôže mať žiadne právne účinky pre tretie štáty; keďže ak by sa toto memorandum o porozumení uplatňovalo, vytvorilo by deliacu čiaru medzi východnou a západnou časťou Stredozemného mora, čím by sa ohrozila námorná bezpečnosť; |
| --- | --- |

I.

keďže Turecko a líbyjská vláda národnej jednoty podpísali v novembri 2019 memorandum o porozumení, v ktorom sa stanovuje nové námorné vymedzenie medzi týmito dvoma krajinami, a to aj napriek tomu, že nemajú žiadne susediace alebo protiľahlé pobrežie; keďže memorandum o porozumení medzi Tureckom a Líbyou o vymedzení námorných jurisdikcií v Stredozemnom mori porušuje zvrchované práva tretích štátov, nie je v súlade s morským právom a nemôže mať žiadne právne účinky pre tretie štáty; keďže ak by sa toto memorandum o porozumení uplatňovalo, vytvorilo by deliacu čiaru medzi východnou a západnou časťou Stredozemného mora, čím by sa ohrozila námorná bezpečnosť;

| J. | keďže 20. apríla 2020 Turecko vyslalo vrtnú loď Yavuz spolu s plavidlom tureckého námorníctva do výhradnej hospodárskej zóny Cypru; keďže 30. júla 2020 Turecko vyslalo seizmickú prieskumnú loď Barbaros v sprievode vojnovej lode a druhej podpornej lode do výhradnej hospodárskej zóny Cypru; keďže 10. augusta 2020 Turecko vyslalo prieskumné plavidlo Oruç Reis v sprievode 17 vojnových lodí do gréckych vôd, aby zmapovalo morské územie z hľadiska možností ťažby ropy a plynu v oblasti, v ktorej si aj Turecko nárokuje jurisdikciu; keďže Grécko reagovalo vyslaním vlastných vojnových lodí na sledovanie tureckých plavidiel, z ktorých sa jedno zrazilo s gréckou loďou; keďže 31. augusta 2020 Turecko opäť predĺžilo prieskum vo východnom Stredozemí vykonávaný plavidlom Oruç Reis, a to do 12. septembra 2020; keďže správy tureckej navigačnej služby (Navtex) sa týkajú oblasti, ktorá sa nachádza vo vnútri gréckeho kontinentálneho šelfu; keďže tieto činnosti Turecka viedli k výraznému zhoršeniu vzťahov medzi Gréckom a Tureckom; |
| --- | --- |

J.

keďže 20. apríla 2020 Turecko vyslalo vrtnú loď Yavuz spolu s plavidlom tureckého námorníctva do výhradnej hospodárskej zóny Cypru; keďže 30. júla 2020 Turecko vyslalo seizmickú prieskumnú loď Barbaros v sprievode vojnovej lode a druhej podpornej lode do výhradnej hospodárskej zóny Cypru; keďže 10. augusta 2020 Turecko vyslalo prieskumné plavidlo Oruç Reis v sprievode 17 vojnových lodí do gréckych vôd, aby zmapovalo morské územie z hľadiska možností ťažby ropy a plynu v oblasti, v ktorej si aj Turecko nárokuje jurisdikciu; keďže Grécko reagovalo vyslaním vlastných vojnových lodí na sledovanie tureckých plavidiel, z ktorých sa jedno zrazilo s gréckou loďou; keďže 31. augusta 2020 Turecko opäť predĺžilo prieskum vo východnom Stredozemí vykonávaný plavidlom Oruç Reis, a to do 12. septembra 2020; keďže správy tureckej navigačnej služby (Navtex) sa týkajú oblasti, ktorá sa nachádza vo vnútri gréckeho kontinentálneho šelfu; keďže tieto činnosti Turecka viedli k výraznému zhoršeniu vzťahov medzi Gréckom a Tureckom;

| K. | keďže po uplynutí platnosti oznámenia Navtex týkajúceho sa vôd medzi Tureckom, Cyprom a Krétou, ktoré bolo vydané 10. augusta 2020, sa seizmické prieskumné plavidlo Turecka Oruç Reis13. septembra 2020 po viacerých rokovaniach vrátilo do vôd neďaleko južnej provincie Antalya, čo by mohlo prispieť k zmierneniu napätia medzi Ankarou a Aténami; |
| --- | --- |

K.

keďže po uplynutí platnosti oznámenia Navtex týkajúceho sa vôd medzi Tureckom, Cyprom a Krétou, ktoré bolo vydané 10. augusta 2020, sa seizmické prieskumné plavidlo Turecka Oruç Reis13. septembra 2020 po viacerých rokovaniach vrátilo do vôd neďaleko južnej provincie Antalya, čo by mohlo prispieť k zmierneniu napätia medzi Ankarou a Aténami;

| L. | keďže po tom, ako Rada opakovane vyjadrila svoje obavy a dôrazne odsúdila vrtné práce v niekoľkých záveroch vrátane záverov Európskej rady z 22. marca 2018 a z 20. júna 2019, bol v novembri 2019 stanovený rámec pre reštriktívne opatrenia, ktorý bol reakciou na protiprávne vrtné práce Turecka vo východnom Stredozemí; keďže 27. februára 2020 Rada zaradila dvoch vedúcich predstaviteľov tureckej ropnej spoločnosti (TPAO) na zoznam sankcií EÚ, uložila im zákaz cestovania a nariadila zmrazenie ich aktív, a to v nadväznosti na protiprávne vrtné práce Turecka vo východnom Stredozemí; keďže 28. augusta 2020 neformálne zasadnutie Rady (Gymnich) vyzvalo na ďalšie cielené sankcie voči Turecku v prípade, že nezmierni napätie v regióne; keďže o týchto reštriktívnych opatreniach sa bude rokovať na osobitnom samite Európskej rady 24. a 25. septembra 2020; keďže vedúci predstavitelia členských štátov na samite krajín Stredozemia Med7 10. septembra 2020 vyjadrili Grécku plnú podporu a solidaritu a vyjadrili poľutovanie nad tým, že Turecko nereagovalo na opakované výzvy EÚ na ukončenie jednostranných a nezákonných činností vo východnom Stredozemí a v Egejskom mori; |
| --- | --- |

L.

keďže po tom, ako Rada opakovane vyjadrila svoje obavy a dôrazne odsúdila vrtné práce v niekoľkých záveroch vrátane záverov Európskej rady z 22. marca 2018 a z 20. júna 2019, bol v novembri 2019 stanovený rámec pre reštriktívne opatrenia, ktorý bol reakciou na protiprávne vrtné práce Turecka vo východnom Stredozemí; keďže 27. februára 2020 Rada zaradila dvoch vedúcich predstaviteľov tureckej ropnej spoločnosti (TPAO) na zoznam sankcií EÚ, uložila im zákaz cestovania a nariadila zmrazenie ich aktív, a to v nadväznosti na protiprávne vrtné práce Turecka vo východnom Stredozemí; keďže 28. augusta 2020 neformálne zasadnutie Rady (Gymnich) vyzvalo na ďalšie cielené sankcie voči Turecku v prípade, že nezmierni napätie v regióne; keďže o týchto reštriktívnych opatreniach sa bude rokovať na osobitnom samite Európskej rady 24. a 25. septembra 2020; keďže vedúci predstavitelia členských štátov na samite krajín Stredozemia Med7 10. septembra 2020 vyjadrili Grécku plnú podporu a solidaritu a vyjadrili poľutovanie nad tým, že Turecko nereagovalo na opakované výzvy EÚ na ukončenie jednostranných a nezákonných činností vo východnom Stredozemí a v Egejskom mori;

| M. | keďže PK/VP Borrell, ktorý spolu s nemeckým predsedníctvom Rady Európskej únie intenzívne pôsobí v regióne, hľadá riešenia prostredníctvom dialógu medzi Tureckom, Gréckom a Cyprom; keďže Turecko sa musí zdržať jednostranných krokov, aby sa umožnilo napredovanie dialógu; keďže pokusy o mediáciu pod vedením nemeckého predsedníctva Rady v júli a auguste, žiaľ, zlyhali; keďže počas prebiehajúcich rokovaní Egypt a Grécko uzavreli 6. augusta 2020 dvojstrannú námornú dohodu, ktorou sa vymedzila výhradná hospodárska zóna pre práva na ťažbu ropy a zemného plynu, a to po 15 rokoch rokovaní o tejto otázke s Tureckom a Cyprom; |
| --- | --- |

M.

keďže PK/VP Borrell, ktorý spolu s nemeckým predsedníctvom Rady Európskej únie intenzívne pôsobí v regióne, hľadá riešenia prostredníctvom dialógu medzi Tureckom, Gréckom a Cyprom; keďže Turecko sa musí zdržať jednostranných krokov, aby sa umožnilo napredovanie dialógu; keďže pokusy o mediáciu pod vedením nemeckého predsedníctva Rady v júli a auguste, žiaľ, zlyhali; keďže počas prebiehajúcich rokovaní Egypt a Grécko uzavreli 6. augusta 2020 dvojstrannú námornú dohodu, ktorou sa vymedzila výhradná hospodárska zóna pre práva na ťažbu ropy a zemného plynu, a to po 15 rokoch rokovaní o tejto otázke s Tureckom a Cyprom;

| N. | keďže NATO tiež navrhlo rôzne iniciatívy na dialóg medzi Gréckom a Tureckom a sprostredkovalo rozhovory medzi nimi; keďže v článku 1 Severoatlantickej zmluvy sa ustanovuje, že jej zmluvné strany sa zaväzujú urovnávať akékoľvek medzinárodné spory, do ktorých by mohli byť zapojené, mierovými prostriedkami tak, aby nebol ohrozený medzinárodný mier, bezpečnosť a spravodlivosť, a vyvarovať sa v rámci svojich medzinárodných vzťahov hrozby silou alebo použitia sily akýmkoľvek spôsobom, ktorý by bol v rozpore s cieľmi Organizácie Spojených národov; |
| --- | --- |

N.

keďže NATO tiež navrhlo rôzne iniciatívy na dialóg medzi Gréckom a Tureckom a sprostredkovalo rozhovory medzi nimi; keďže v článku 1 Severoatlantickej zmluvy sa ustanovuje, že jej zmluvné strany sa zaväzujú urovnávať akékoľvek medzinárodné spory, do ktorých by mohli byť zapojené, mierovými prostriedkami tak, aby nebol ohrozený medzinárodný mier, bezpečnosť a spravodlivosť, a vyvarovať sa v rámci svojich medzinárodných vzťahov hrozby silou alebo použitia sily akýmkoľvek spôsobom, ktorý by bol v rozpore s cieľmi Organizácie Spojených národov;

| O. | keďže v Charte OSN sa stanovuje, že štáty sa musia zaviazať urovnávať akékoľvek medzinárodné spory, do ktorých by mohli byť zapojené, mierovými prostriedkami tak, aby nebol ohrozený medzinárodný mier, bezpečnosť a spravodlivosť, a vyvarovať sa v rámci svojich medzinárodných vzťahov hrozby silou alebo použitia sily akýmkoľvek spôsobom, ktorý by bol v rozpore s cieľmi Organizácie Spojených národov; |
| --- | --- |

O.

keďže v Charte OSN sa stanovuje, že štáty sa musia zaviazať urovnávať akékoľvek medzinárodné spory, do ktorých by mohli byť zapojené, mierovými prostriedkami tak, aby nebol ohrozený medzinárodný mier, bezpečnosť a spravodlivosť, a vyvarovať sa v rámci svojich medzinárodných vzťahov hrozby silou alebo použitia sily akýmkoľvek spôsobom, ktorý by bol v rozpore s cieľmi Organizácie Spojených národov;

| 1. | je veľmi znepokojený prebiehajúcim sporom a súvisiacim rizikom ďalšej vojenskej eskalácie vo východnom Stredozemí medzi členskými štátmi EÚ a kandidátskou krajinou EÚ; je pevne presvedčený, že udržateľné riešenie konfliktov možno dosiahnuť len prostredníctvom dialógu, diplom acie a rokovaní v duchu dobrej vôle a v súlade s medzinárodným právom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odsudzuje turecké nelegálne činnosti na kontinentálnom šelfe/vo výhradnej hospodárskej zóne Grécka a Cypru, ktoré porušujú zvrchované práva členských štátov EÚ a vyjadruje svoju plnú solidaritu s Gréckom a Cyprom; naliehavo vyzýva Turecko, aby sa zapojilo do mierového urovnania sporov a zdržalo sa akýchkoľvek jednostranných a nelegálnych činností alebo hrozieb, keďže by to mohlo mať negatívny vplyv na dobré susedské vzťahy; |
| --- | --- |

2.

| 3. | víta rozhodnutie Turecka z 12. septembra 2020 stiahnuť svoje seizmické prieskumné plavidlo Oruç Reis, a tým urobiť prvý krok k zmierneniu napätia vo východnom Stredozemí; odsudzuje rozhodnutie Turecka z 15. septembra 2020 vyslať cez Navtex novú správu, podľa ktorej sa obdobie činnosti vrtnej lode Yavuz predlžuje do 12. októbra 2020; naliehavo žiada Turecko, aby bolo zdržanlivé a aktívne prispelo k deeskalácii situácie, okrem iného rešpektovaním územnej celistvosti a zvrchovanosti všetkých svojich susedov, okamžitým ukončením akýchkoľvek ďalších nezákonných prieskumných a vrtných činností vo východnom Stredomorí, nenarúšaním gréckeho vzdušného priestoru a teritoriálnych vôd Grécka a Cypru a dištancovaním sa od nacionalistickej štvavej rétoriky; odmieta používanie hrozieb a hanlivého jazyka voči členským štátom a EÚ ako neprijateľné a nevhodné pre kandidátsku krajinu EÚ; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyjadruje potrebu nájsť riešenie diplomatickými prostriedkami, mediáciou a medzinárodným právom a dôrazne podporuje návrat k dialógu medzi stranami; vyzýva všetky zúčastnené strany, najmä Turecko, aby sa zaviazali k bezodkladnému zmierneniu napätia stiahnutím svojich vojsk z regiónu s cieľom umožniť dialóg a účinnú spoluprácu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | výzva Turecko ako kandidátsku krajinu na vstup do EÚ, aby plne rešpektovalo morské právo a zvrchovanosť členských štátov EÚ Grécka a Cypru nad ich teritoriálnymi morami, ako aj všetky ich zvrchované práva v ich morských zónach; opakuje svoju výzvu tureckej vláde, aby podpísala a ratifikovala Dohovor OSN o morskom práve, a pripomína, že hoci Turecko nie je signatárom, obyčajové právo stanovuje výhradné hospodárske zóny aj pre neobývané ostrovy; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že rastúca eskalácia napätia oslabuje vyhliadky na obnovenie priamych rozhovorov o komplexnom riešení cyperského problému, pričom je to stále najúčinnejší spôsob, pokiaľ ide o vyhliadky na vymedzenie výhradných hospodárskych zón medzi Cyprom a Tureckom; naliehavo žiada všetky dotknuté strany, aby aktívne podporovali rokovania o spravodlivom, komplexnom a životaschopnom riešení cyperskej otázky v rámci OSN, ako sa vymedzuje v príslušných rezolúciách Bezpečnostnej rady OSN, v súlade s medzinárodným právom, acquis EÚ a na základe dodržiavania zásad, na ktorých je Únia založená; |
| --- | --- |

6.

| 7. | víta výzvu cyperskej a gréckej vlády Turecku, aby v dobrej viere rokovalo o vymedzení námorného priestoru medzi ich príslušnými pobrežiami; naliehavo vyzýva strany, aby postúpili všetky záležitosti Medzinárodnému súdnemu dvoru v Haagu, prípadne aby iniciovali medzinárodnú arbitráž v prípade, že urovnanie nie je možné dosiahnuť mediáciou; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta úsilie, ktoré vynaložila EÚ, najmä PK/VP Borrell a nemecké predsedníctvo Rady Európskej únie a ďalšie medzinárodné inštitúcie, ako je NATO, v snahe prispieť k nájdeniu riešenia prostredníctvom dialógu a diplomacie; vyzýva všetky strany aby sa skutočne spoločne angažovali a v dobrej viere rokovali o vymedzení výhradných hospodárskych zón a kontinentálneho šelfu pri plnom rešpektovaní medzinárodného práva a zásady dobrých vzťahov medzi susedmi; podporuje návrh na mnohostrannú konferenciu o východnom Stredozemí, na ktorej by sa zúčastnili všetci zúčastnení aktéri a ktorá by poskytla platformu na urovnanie sporov prostredníctvom dialógu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva Komisiu a všetky členské štáty, aby pokračovali v širšom a inkluzívnom dialógu s Tureckom o komplexnej a strategickej bezpečnostnej architektúre a spolupráci v oblasti energetiky pre Stredozemie; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa v tomto dialógu naďalej pevne zasadzovali o základné hodnoty a zásady Únie vrátane dodržiavania ľudských práv, demokracie, zásad právneho štátu a zásady solidarity; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naliehavo žiada komplexné posúdenie environmentálnych rizík každej vrtnej činnosti vzhľadom na množstvo rizík spojených s prieskumom zemného plynu na mori pre životné prostredie, pracovnú silu a miestne obyvateľstvo; vyzýva všetky zúčastnené strany, aby investovali do obnoviteľnej energie a do udržateľnej budúcnosti priaznivej pre podnebie, a vyzýva EÚ, aby podporila vypracovanie takejto zelenej dohody pre Stredozemie, čo by zahŕňalo investičné plány v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov v širšom regióne s cieľom zabrániť sporom o obmedzené fosílne zdroje, ktoré sú škodlivé pre klímu a životné prostredie; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyjadruje vážne znepokojenie nad súčasným stavom vzťahov medzi EÚ a Tureckom, najmä pokiaľ ide o zúfalú situáciu v oblasti ľudských práv v Turecku a narušenie demokracie a právneho štátu; zdôrazňuje minulé a súčasné negatívne vplyvy jednostranných zahraničnopolitických iniciatív Turecka v regióne ako celku a skutočnosť, že nezákonná prieskumná činnosť a vrtné práce Turecka vo východnom Stredozemí ešte viac prispievajú k zhoršovaniu vzťahov medzi EÚ a Tureckom vo všeobecnosti; vyzýva Turecko a členské štáty EÚ, aby spoločne podporili mierové riešenie konfliktu a politický dialóg v Líbyi a aby dodržiavali zbrojné embargo uvalené Bezpečnostnou radou OSN; vyjadruje poľutovanie nad negatívnym vplyvom súčasnej tureckej zahraničnej politiky a iných opatrení v Stredozemí na stabilitu regiónu; opakuje svoju pozíciu vyjadrenú v uznesení z 24. októbra 2019 o tureckej vojenskej operácii v severovýchodnej Sýrii a jej dôsledkoch (7); |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva príslušné fóra v rámci NATO, a najmä pracovnú skupinu na vysokej úrovni pre kontrolu konvenčných zbraní, aby urýchlene prediskutovali otázku kontroly zbraní vo východnom Stredozemí; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripomína, že parlamentný dialóg medzi EÚ a Tureckom je dôležitým prvkom dialógu a úsilia o zmiernenie napätia; vyjadruje hlboké poľutovanie nad pretrvávajúcim odmietaním tureckého Veľkého zhromaždenia obnoviť bilaterálne stretnutia Spoločného parlamentného výboru EÚ – Turecko; vyzýva na okamžité pokračovanie týchto zasadnutí; |
| --- | --- |

13.

| 14. | trvá na tom, že ďalším sankciám sa možno vyhnúť len prostredníctvom dialógu, lojálnej spolupráce a konkrétneho pokroku na mieste; vyzýva Radu, aby bola pripravená vypracovať zoznam ďalších reštriktívnych opatrení, pokiaľ sa pri jednaní s Tureckom nedosiahne žiaden výrazný pokrok; navrhuje, aby takéto opatrenia boli odvetvové a cielené; zastáva pevný postoj, že tieto sankcie by nemali mať nepriaznivý vplyv na obyvateľov Turecka, na našu podporu nezávislej občianskej spoločnosti Turecka ani na utečencov žijúcich v Turecku; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, parlamentnému zhromaždeniu a generálnemu tajomníkovi NATO, prezidentovi, vláde a parlamentu Tureckej republiky a členským štátom EÚ. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 224, 27.6.2018, s. 93.

(2)  Ú. v. EÚ C 215, 19.6.2018, s. 199.

(3)  Ú. v. EÚ C 463, 21.12.2018, s. 56.

(4)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0200.

(5)  Prijaté texty, P9_TA(2019)0017.

(6)  Ú. v. EÚ C 285, 5.8.2016, s. 11.

(7)  Prijaté texty, P9_TA(2019)0049.

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/122 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/122

---

P9_TA(2020)0231

Situácia v Bielorusku

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o situácii v Bielorusku (2020/2779(RSP))

(2021/C 385/12)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Bielorusku, najmä uznesenia zo 4. októbra 2018 o zhoršovaní slobody médií v Bielorusku, predovšetkým pokiaľ ide o Chartu 97 (1), z 19. apríla 2018 o Bielorusku (2), zo 6. apríla 2017 o situácii v Bielorusku (3), z 24. novembra 2016 o situácii v Bielorusku (4) a z 8. októbra 2015 o treste smrti v Bielorusku (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Bielorusku, najmä uznesenia zo 4. októbra 2018 o zhoršovaní slobody médií v Bielorusku, predovšetkým pokiaľ ide o Chartu 97 (1), z 19. apríla 2018 o Bielorusku (2), zo 6. apríla 2017 o situácii v Bielorusku (3), z 24. novembra 2016 o situácii v Bielorusku (4) a z 8. októbra 2015 o treste smrti v Bielorusku (5),

| — | so zreteľom na vytvorenie Východného partnerstva v Prahe 7. mája 2009, ktoré je výsledkom spoločného úsilia EÚ a jej šiestich východných európskych partnerov – Arménska, Azerbajdžanu, Bieloruska, Gruzínska, Moldavska a Ukrajiny, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vytvorenie Východného partnerstva v Prahe 7. mája 2009, ktoré je výsledkom spoločného úsilia EÚ a jej šiestich východných európskych partnerov – Arménska, Azerbajdžanu, Bieloruska, Gruzínska, Moldavska a Ukrajiny,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenia zo samitov Východného partnerstva, ktoré sa uskutočnili v roku 2009 v Prahe, v roku 2011 vo Varšave, v roku 2013 vo Vilniuse, v roku 2015 v Rige a v roku 2017 v Bruseli, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenia zo samitov Východného partnerstva, ktoré sa uskutočnili v roku 2009 v Prahe, v roku 2011 vo Varšave, v roku 2013 vo Vilniuse, v roku 2015 v Rige a v roku 2017 v Bruseli,

| — | so zreteľom na prezidentské voľby, ktoré sa konali v Bielorusku 9. augusta 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prezidentské voľby, ktoré sa konali v Bielorusku 9. augusta 2020,

| — | so zreteľom na vyhlásenia vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku v mene Európskej únie z 11. augusta 2020 a zo 17. augusta 2020 o prezidentských voľbách, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku v mene Európskej únie z 11. augusta 2020 a zo 17. augusta 2020 o prezidentských voľbách,

| — | so zreteľom na vyhlásenia podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa, najmä vyhlásenia zo 7. augusta 2020 pred prezidentskými voľbami a zo 14. júla 2020 o nezaregistrovaní prezidentských kandidátov, na spoločné vyhlásenie podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa a ministra zahraničných vecí Kanady z 26. augusta 2020, ako aj na spoločné vyhlásenie podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa a komisára pre európsku susedskú politiku a rozšírenie z 10. augusta 2020 o prezidentských voľbách, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa, najmä vyhlásenia zo 7. augusta 2020 pred prezidentskými voľbami a zo 14. júla 2020 o nezaregistrovaní prezidentských kandidátov, na spoločné vyhlásenie podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa a ministra zahraničných vecí Kanady z 26. augusta 2020, ako aj na spoločné vyhlásenie podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa a komisára pre európsku susedskú politiku a rozšírenie z 10. augusta 2020 o prezidentských voľbách,

| — | so zreteľom na vyhlásenie predsedu Európskeho parlamentu z 13. augusta 2020 a vyhlásenie vedúcich predstaviteľov piatich politických skupín zo 17. augusta 2020 o situácii v Bielorusku po tzv. prezidentských voľbách z 9. augusta 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie predsedu Európskeho parlamentu z 13. augusta 2020 a vyhlásenie vedúcich predstaviteľov piatich politických skupín zo 17. augusta 2020 o situácii v Bielorusku po tzv. prezidentských voľbách z 9. augusta 2020,

| — | so zreteľom na hlavné výsledky mimoriadneho zasadnutia Rady pre zahraničné veci zo 14. augusta 2020 a závery predsedu Európskej rady z 19. augusta 2020 o situácii v Bielorusku po prezidentských voľbách z 9. augusta 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hlavné výsledky mimoriadneho zasadnutia Rady pre zahraničné veci zo 14. augusta 2020 a závery predsedu Európskej rady z 19. augusta 2020 o situácii v Bielorusku po prezidentských voľbách z 9. augusta 2020,

| — | so zreteľom na vyhlásenia PK/VP zo 7. septembra 2020 o svojvoľnom a nevysvetlenom zatýkaní a zadržiavaní z politických dôvodov a z 11. septembra 2020 o stupňovaní násilia a zastrašovania členov koordinačnej rady, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia PK/VP zo 7. septembra 2020 o svojvoľnom a nevysvetlenom zatýkaní a zadržiavaní z politických dôvodov a z 11. septembra 2020 o stupňovaní násilia a zastrašovania členov koordinačnej rady,

| — | so zreteľom na globálnu stratégiu EÚ a na revidovanú európsku susedskú politiku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na globálnu stratégiu EÚ a na revidovanú európsku susedskú politiku,

| — | so zreteľom na vyhlásenia hovorcu ESVČ, najmä vyhlásenia z 19. júna 2020 o najnovšom vývoji pred prezidentskými voľbami a z 18. novembra 2019 o parlamentných voľbách v Bielorusku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia hovorcu ESVČ, najmä vyhlásenia z 19. júna 2020 o najnovšom vývoji pred prezidentskými voľbami a z 18. novembra 2019 o parlamentných voľbách v Bielorusku,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady zo 17. februára 2020 o predĺžení embarga EÚ na zbrane a vybavenie z roku 2004, ktoré by sa mohlo použiť na vnútornú represiu voči Bielorusku (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady zo 17. februára 2020 o predĺžení embarga EÚ na zbrane a vybavenie z roku 2004, ktoré by sa mohlo použiť na vnútornú represiu voči Bielorusku (6),

| — | so zreteľom na vyhlásenie ODIHR z 15. júla 2020 o nevyslaní volebnej pozorovateľskej misie do Bieloruska z dôvodu chýbajúceho pozvania, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie ODIHR z 15. júla 2020 o nevyslaní volebnej pozorovateľskej misie do Bieloruska z dôvodu chýbajúceho pozvania,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv a všetky dohovory o ľudských právach, ktorých signatárom je aj Bielorusko, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv a všetky dohovory o ľudských právach, ktorých signatárom je aj Bielorusko,

| — | so zreteľom na správu osobitnej spravodajkyne OSN o situácii v oblasti ľudských práv v Bielorusku z 10. júla 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu osobitnej spravodajkyne OSN o situácii v oblasti ľudských práv v Bielorusku z 10. júla 2020,

| — | so zreteľom na vyhlásenie Úradu OBSE pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (ODIHR) zo 17. júla 2020 a na predchádzajúce správy OBSE ODIHR o voľbách v Bielorusku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie Úradu OBSE pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (ODIHR) zo 17. júla 2020 a na predchádzajúce správy OBSE ODIHR o voľbách v Bielorusku,

| — | so zreteľom na vyhlásenia generálneho tajomníka OSN z 10. a 14. augusta 2020 o vývoji po voľbách v Bielorusku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia generálneho tajomníka OSN z 10. a 14. augusta 2020 o vývoji po voľbách v Bielorusku,

| — | so zreteľom na článok 132 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 132 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže v Bielorusku nebola od roku 2000 napriek opakovaným pokusom zaregistrovaná žiadna nová politická strana; keďže bieloruská ústredná volebná komisia odmietla registráciu ako kandidátov v prezidentských voľbách v roku 2020 politikom kritickým voči režimu, ktorí údajne zozbierali viac ako 100 000 podpisov, ako sa stanovuje vo vnútroštátnych právnych predpisoch, čo poukazuje na neprimerané a neopodstatnené prekážky kandidatúry, čo je v rozpore so záväzkami OBSE a inými medzinárodnými normami; |
| --- | --- |

A.

keďže v Bielorusku nebola od roku 2000 napriek opakovaným pokusom zaregistrovaná žiadna nová politická strana; keďže bieloruská ústredná volebná komisia odmietla registráciu ako kandidátov v prezidentských voľbách v roku 2020 politikom kritickým voči režimu, ktorí údajne zozbierali viac ako 100 000 podpisov, ako sa stanovuje vo vnútroštátnych právnych predpisoch, čo poukazuje na neprimerané a neopodstatnené prekážky kandidatúry, čo je v rozpore so záväzkami OBSE a inými medzinárodnými normami;

| B. | keďže prezidentská kampaň bola poznačená už začiatkom mája 2020 celoštátnym zásahom proti pokojným demonštrantom, aktivistom občianskej spoločnosti, blogerom a novinárom, ako aj závažným zastrašovaním politických aktivistov, ich rodín a podporovateľov; keďže v celej krajine bolo zadržaných viac ako 650 pokojných demonštrantov, novinárov a občianskych aktivistov za protest proti režimu; |
| --- | --- |

B.

keďže prezidentská kampaň bola poznačená už začiatkom mája 2020 celoštátnym zásahom proti pokojným demonštrantom, aktivistom občianskej spoločnosti, blogerom a novinárom, ako aj závažným zastrašovaním politických aktivistov, ich rodín a podporovateľov; keďže v celej krajine bolo zadržaných viac ako 650 pokojných demonštrantov, novinárov a občianskych aktivistov za protest proti režimu;

| C. | keďže bieloruské volebné procesy sa neriadili usmerneniami Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (ďalej len „OBSE“), ktoré požadujú dodržiavanie základných slobôd, rovnosti, univerzálnosti, politického pluralizmu, dôvery, transparentnosti a zodpovednosti, napriek tomu, že Bielorusku je zúčastneným štátom OBSE; |
| --- | --- |

C.

keďže bieloruské volebné procesy sa neriadili usmerneniami Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (ďalej len „OBSE“), ktoré požadujú dodržiavanie základných slobôd, rovnosti, univerzálnosti, politického pluralizmu, dôvery, transparentnosti a zodpovednosti, napriek tomu, že Bielorusku je zúčastneným štátom OBSE;

| D. | keďže volebný proces nemohla pozorovať volebná pozorovateľská misia OBSE/ODIHR z dôvodu úmyselného nepredloženia pozvania bieloruskými orgánmi; |
| --- | --- |

D.

keďže volebný proces nemohla pozorovať volebná pozorovateľská misia OBSE/ODIHR z dôvodu úmyselného nepredloženia pozvania bieloruskými orgánmi;

| E. | keďže v deň volieb boli ohlásené nezrovnalosti a porušenia medzinárodných volebných noriem vrátane zastrašovania voličov, odopretia ich práva voliť a falšovania protokolov z mestských obvodov v obrovskom rozsahu; keďže nezávislí domáci pozorovatelia vrátane tých, ktorí monitorovali skoršie hlasovanie v bieloruských prezidentských voľbách, boli zadržaní v celej krajine po tom, ako zdokumentovali početné porušenia volebného zákona; |
| --- | --- |

E.

keďže v deň volieb boli ohlásené nezrovnalosti a porušenia medzinárodných volebných noriem vrátane zastrašovania voličov, odopretia ich práva voliť a falšovania protokolov z mestských obvodov v obrovskom rozsahu; keďže nezávislí domáci pozorovatelia vrátane tých, ktorí monitorovali skoršie hlasovanie v bieloruských prezidentských voľbách, boli zadržaní v celej krajine po tom, ako zdokumentovali početné porušenia volebného zákona;

| F. | keďže Ústredná volebná komisia Bieloruska vyhlásila úradujúceho prezidenta Alexandra Lukašenka za víťaza volieb; |
| --- | --- |

F.

keďže Ústredná volebná komisia Bieloruska vyhlásila úradujúceho prezidenta Alexandra Lukašenka za víťaza volieb;

| G. | keďže dôveryhodné správy z celej krajiny a informácie šírené na sociálnych médiách radovými občanmi poukazujú na rozsiahly volebný podvod v prospech Alexandra Lukašenka a mnohí Bielorusi považujú za víťaza Sviatlanu Cichanovskú; |
| --- | --- |

G.

keďže dôveryhodné správy z celej krajiny a informácie šírené na sociálnych médiách radovými občanmi poukazujú na rozsiahly volebný podvod v prospech Alexandra Lukašenka a mnohí Bielorusi považujú za víťaza Sviatlanu Cichanovskú;

| H. | keďže nebývalé pokojné protesty vyjadrujúce túžbu po demokratickej zmene a dodržiavaní základných slobôd a ľudských práv sa začali okamžite po oznámení takzvaných volebných výsledkov a pokračujú až dodnes, keďže stovky tisícov sa zhromažďujú v uliciach Bieloruska s vrcholom počas víkendov a pochodov jednoty, čo dokazuje mieru nespokojnosti a mobilizácie bieloruskej spoločnosti; |
| --- | --- |

H.

keďže nebývalé pokojné protesty vyjadrujúce túžbu po demokratickej zmene a dodržiavaní základných slobôd a ľudských práv sa začali okamžite po oznámení takzvaných volebných výsledkov a pokračujú až dodnes, keďže stovky tisícov sa zhromažďujú v uliciach Bieloruska s vrcholom počas víkendov a pochodov jednoty, čo dokazuje mieru nespokojnosti a mobilizácie bieloruskej spoločnosti;

| I. | keďže protesty sprevádzali rozsiahle štrajky v priemyselných závodoch vrátane hlavných štátnych podnikov v rôznych hospodárskych odvetviach, podnikoch, na školách, univerzitách, v mestách a obciach v celej krajine; |
| --- | --- |

I.

keďže protesty sprevádzali rozsiahle štrajky v priemyselných závodoch vrátane hlavných štátnych podnikov v rôznych hospodárskych odvetviach, podnikoch, na školách, univerzitách, v mestách a obciach v celej krajine;

| J. | keďže Európska únia a jej členské štáty neuznali výsledky prezidentských volieb z dôvodu vážnych pochybností o spravodlivosti volieb a rozsiahlych správ o falšovaní; keďže súčasné funkčné obdobie úradujúceho prezidenta Lukašenka sa končí 5. novembra 2020; |
| --- | --- |

J.

keďže Európska únia a jej členské štáty neuznali výsledky prezidentských volieb z dôvodu vážnych pochybností o spravodlivosti volieb a rozsiahlych správ o falšovaní; keďže súčasné funkčné obdobie úradujúceho prezidenta Lukašenka sa končí 5. novembra 2020;

| K. | keďže protesty v Bielorusku dosiahli bezprecedentné rozmery, sú celonárodné a medzigeneračné, konajú sa pod viditeľným vedením žien; |
| --- | --- |

K.

keďže protesty v Bielorusku dosiahli bezprecedentné rozmery, sú celonárodné a medzigeneračné, konajú sa pod viditeľným vedením žien;

| L. | keďže bieloruské orgány reagovali na legitímne a pokojné protesty neprimeraným násilím; keďže bezpečnostné sily zareagovali na mierové protesty veľmi tvrdo a vo viacerých prípadoch použili nadmerné, zbytočné a nerozlišujúce násilie, ako je rozsiahle použitie slzotvorného plynu, obuškov, bleskových granátov a vodných diel; keďže Úrad vysokého komisára OSN pre ľudské práva informoval o viac ako 6 700 osobách zadržaných v posledných týždňoch pri uplatňovaní ich práva na slobodu pokojného zhromažďovania; keďže odborníkom boli doručené správy o najmenej 450 prípadoch mučenia, sexuálneho násilia, znásilnenia a zlého zaobchádzania s ľuďmi pozbavenými slobody, pričom niekoľko ľudí je od 9. augusta 2020 nezvestných a nájdených mŕtvych vrátane Alexandra Tarajkovského, Konstantina Šišmakova, Alexandra Vichora a Genadija Šutova; |
| --- | --- |

L.

keďže bieloruské orgány reagovali na legitímne a pokojné protesty neprimeraným násilím; keďže bezpečnostné sily zareagovali na mierové protesty veľmi tvrdo a vo viacerých prípadoch použili nadmerné, zbytočné a nerozlišujúce násilie, ako je rozsiahle použitie slzotvorného plynu, obuškov, bleskových granátov a vodných diel; keďže Úrad vysokého komisára OSN pre ľudské práva informoval o viac ako 6 700 osobách zadržaných v posledných týždňoch pri uplatňovaní ich práva na slobodu pokojného zhromažďovania; keďže odborníkom boli doručené správy o najmenej 450 prípadoch mučenia, sexuálneho násilia, znásilnenia a zlého zaobchádzania s ľuďmi pozbavenými slobody, pričom niekoľko ľudí je od 9. augusta 2020 nezvestných a nájdených mŕtvych vrátane Alexandra Tarajkovského, Konstantina Šišmakova, Alexandra Vichora a Genadija Šutova;

| M. | keďže koordinačná rada bola zriadená ako dočasný inštitucionálny partner v národnom dialógu zameranom na organizovanie nových volieb, ktoré by sa konali v súlade s medzinárodnými normami a za prítomnosti volebnej pozorovateľskej misie ODIHR; keďže niekoľko tisíc ľudí odvtedy vyjadrilo svoju podporu výzvam na nové voľby a všetci poprední členovia koordinačnej rady boli obťažovaní, vypočúvaní alebo zatknutí (Lilija Vlasovová, Maxim Znak, Siarhej Dylevský, Maria Kalesniková); keďže pokračujúce zastrašovanie a hrozby viedli vedúcich členov opozície Sviatlanu Cichanovskú, Veroniku Capkalovú, Pavla Latušku a Volhu Kovalkovú k hľadaniu útočiska v Európskej únii; keďže ďalšiu líderku, Mariu Kalesnikovú, 7. septembra 2020 uniesli maskovaní muži v neoznačenej dodávke uprostred dňa z ulice v Minsku; keďže laureátka Nobelovej ceny Sviatlana Alexievičová je jedinou členkou predsedníctva koordinačnej rady, ktorá je stále v Bielorusku a na slobode; keďže pretrvávajú vážne obavy týkajúce sa jej bezpečnosti napriek výnimočnej podpore európskych diplomatov; |
| --- | --- |

M.

keďže koordinačná rada bola zriadená ako dočasný inštitucionálny partner v národnom dialógu zameranom na organizovanie nových volieb, ktoré by sa konali v súlade s medzinárodnými normami a za prítomnosti volebnej pozorovateľskej misie ODIHR; keďže niekoľko tisíc ľudí odvtedy vyjadrilo svoju podporu výzvam na nové voľby a všetci poprední členovia koordinačnej rady boli obťažovaní, vypočúvaní alebo zatknutí (Lilija Vlasovová, Maxim Znak, Siarhej Dylevský, Maria Kalesniková); keďže pokračujúce zastrašovanie a hrozby viedli vedúcich členov opozície Sviatlanu Cichanovskú, Veroniku Capkalovú, Pavla Latušku a Volhu Kovalkovú k hľadaniu útočiska v Európskej únii; keďže ďalšiu líderku, Mariu Kalesnikovú, 7. septembra 2020 uniesli maskovaní muži v neoznačenej dodávke uprostred dňa z ulice v Minsku; keďže laureátka Nobelovej ceny Sviatlana Alexievičová je jedinou členkou predsedníctva koordinačnej rady, ktorá je stále v Bielorusku a na slobode; keďže pretrvávajú vážne obavy týkajúce sa jej bezpečnosti napriek výnimočnej podpore európskych diplomatov;

| N. | keďže Európska rada 19. augusta 2020 rozhodla o uložení sankcií značnému počtu jednotlivcov zodpovedných za násilie, represie a falšovanie volebných výsledkov v Bielorusku, pričom im zakázala vstup do EÚ a zmrazila ich finančné aktíva v EÚ; |
| --- | --- |

N.

keďže Európska rada 19. augusta 2020 rozhodla o uložení sankcií značnému počtu jednotlivcov zodpovedných za násilie, represie a falšovanie volebných výsledkov v Bielorusku, pričom im zakázala vstup do EÚ a zmrazila ich finančné aktíva v EÚ;

| O. | keďže volebná kampaň a prezidentské voľby sa uskutočnili počas pandémie COVID-19, ktorej dôsledky bieloruské politické vedenie a orgány neustále popierali, čo viedlo k tomu, že novinári, zdravotnícky personál a bežní ľudia si začali vymieňať kľúčové informácie o pandémii a potrebných preventívnych opatreniach, čím preukázali spoločenskú angažovanosť a životaschopnosť bieloruskej občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

O.

keďže volebná kampaň a prezidentské voľby sa uskutočnili počas pandémie COVID-19, ktorej dôsledky bieloruské politické vedenie a orgány neustále popierali, čo viedlo k tomu, že novinári, zdravotnícky personál a bežní ľudia si začali vymieňať kľúčové informácie o pandémii a potrebných preventívnych opatreniach, čím preukázali spoločenskú angažovanosť a životaschopnosť bieloruskej občianskej spoločnosti;

| P. | keďže 27. augusta 2020 prezident Ruskej federácie vyjadril podporu bieloruským orgánom pri potláčaní legitímnej občianskej nespokojnosti tým, že ponúkol nasadenie špeciálnych policajných síl; keďže 21. augusta 2020 Lukašenko oznámil, že štrajkujúcich a odstupujúcich novinárov pracujúcich v štátnych médiách nahradia ruskí odborníci na médiá; keďže Rusko, Čína a Turecko boli medzi prvými štátmi, ktoré zablahoželali Lukašenkovi k jeho nečestnému víťazstvu vo voľbách; |
| --- | --- |

P.

keďže 27. augusta 2020 prezident Ruskej federácie vyjadril podporu bieloruským orgánom pri potláčaní legitímnej občianskej nespokojnosti tým, že ponúkol nasadenie špeciálnych policajných síl; keďže 21. augusta 2020 Lukašenko oznámil, že štrajkujúcich a odstupujúcich novinárov pracujúcich v štátnych médiách nahradia ruskí odborníci na médiá; keďže Rusko, Čína a Turecko boli medzi prvými štátmi, ktoré zablahoželali Lukašenkovi k jeho nečestnému víťazstvu vo voľbách;

| Q. | keďže bieloruské orgány pokračujú v násilných zásahoch proti nezávislým bieloruským spravodajcom a občianskym novinárom a úmyselne sa pokúšajú o obmedzenie objektívneho spravodajstva s cieľom zabrániť domácim a medzinárodným obavám a odsúdeniu, a to aj odňatím tlačovej akreditácie viac ako tuctu medzinárodných spravodajcov 29. augusta 2020; |
| --- | --- |

Q.

keďže bieloruské orgány pokračujú v násilných zásahoch proti nezávislým bieloruským spravodajcom a občianskym novinárom a úmyselne sa pokúšajú o obmedzenie objektívneho spravodajstva s cieľom zabrániť domácim a medzinárodným obavám a odsúdeniu, a to aj odňatím tlačovej akreditácie viac ako tuctu medzinárodných spravodajcov 29. augusta 2020;

| R. | keďže situácia v oblasti ľudských práv v Bielorusku sa počas volebnej kampane a po voľbách naďalej zhoršovala; keďže prostredie pre prácu obhajcov ľudských práv sa neustále zhoršuje, pričom obhajcovia ľudských práv sú systematicky vystavení zastrašovaniu, obťažovaniu a obmedzovaniu základných slobôd; keďže Bielorusko je jedinou krajinou v Európe, v ktorej sa ešte vykonáva trest smrti; |
| --- | --- |

R.

keďže situácia v oblasti ľudských práv v Bielorusku sa počas volebnej kampane a po voľbách naďalej zhoršovala; keďže prostredie pre prácu obhajcov ľudských práv sa neustále zhoršuje, pričom obhajcovia ľudských práv sú systematicky vystavení zastrašovaniu, obťažovaniu a obmedzovaniu základných slobôd; keďže Bielorusko je jedinou krajinou v Európe, v ktorej sa ešte vykonáva trest smrti;

| 1. | zdôrazňuje, že Európsky parlament v súlade s pozíciou Európskej rady odmieta výsledky tzv. prezidentských volieb, ktoré sa uskutočnili v Bielorusku 9. augusta 2020, keďže sa konali v zjavnom rozpore so všetkými medzinárodne uznávanými normami; neuzná Alexandra Lukašenka za prezidenta Bieloruska po skončení jeho súčasného funkčného obdobia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | čo najdôraznejšie odsudzuje bieloruské orgány za násilné potláčanie pokojných protestov za spravodlivosť, slobodu a demokraciu po zmanipulovaných prezidentských voľbách, ktoré sa konali 9. augusta 2020; žiada okamžité zastavenie násilia, okamžité a bezpodmienečné prepustenie všetkých osôb, ktoré boli zadržané z politických dôvodov pred tzv. voľbami 9. augusta 2020 a po nich, a zrušenie všetkých obvinení proti nim, a to vrátane všetkých osôb zadržiavaných za ich účasť na protestoch proti výsledkom volieb alebo proti násiliu orgánov, alebo za vyjadrenie podpory týmto protestom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odsudzuje pretrvávajúce zastrašovanie a prenasledovanie účastníkov protestov, členov koordinačnej rady a iných predstaviteľov opozície, aktivistov občianskej spoločnosti, nezávislých novinárov a blogerov, ako aj neprimerané použitie sily voči nim; požaduje okamžité a bezpodmienečné prepustenie všetkých osôb, ktoré boli svojvoľne zadržané pred zmanipulovanými voľbami 9. augusta 2020 a po nich, vrátane Pavla Sevjarineca, Mikalaja Statkieviča, Marie Kalesnikovej, Andreja Jahorava, Antona Radniankova a Ivana Kravcova; žiada, aby sa zastavili všetky trestné stíhania z politických dôvodov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | víta koordinačnú radu ako dočasného zástupcu ľudí požadujúcich demokratickú zmenu v Bielorusku, ktorá je otvorená všetkým politickým a sociálnym aktérom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podporuje pokojnú a demokratickú výmenu moci po inkluzívnom národnom dialógu pri plnom rešpektovaní demokratických a základných práv bieloruského ľudu; v tejto súvislosti opätovne zdôrazňuje, že bieloruský ľud požaduje, aby sa pod medzinárodným dohľadom konali čo najskôr nové, slobodné a spravodlivé voľby pod vedením OBSE/ODIHR a v súlade s medzinárodne uznávanými normami; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyjadruje jednoznačnú podporu bieloruskému ľudu v jeho legitímnych požiadavkách a snahách o slobodné a spravodlivé voľby, základné slobody a ľudské práva, demokratické zastúpenie, politickú účasť, dôstojnosť a právo rozhodovať o svojom osude; uznáva, že súčasné protestné hnutie v Bielorusku je založené na všeobecnej a širokej požiadavke na demokratizáciu Bieloruska, ktorého ľud musí mať rovnaké základné práva na demokraciu a slobodu ako všetci ostatní obyvatelia európskeho kontinentu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva Komisiu, PK/VP a Radu, aby poskytli pomoc bieloruskej demokratickej opozícii vrátane koordinačnej rady pod vedením Svetlany Tichanovskej; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyjadruje svoje uznanie za významný prínos odvážnych žien Bieloruska pod vedením Svetlany Tichanovskej, Veraniky Capkalovej a Marie Kalesnikovej a ich stúpencov pri vyjadrovaní a zastupovaní legitímnych požiadaviek bieloruského ľudu; konštatuje, že mnohí Bielorusi považujú Svetlanu Tichanovskú za víťazku prezidentských volieb a zvolenú prezidentku Bieloruska; |
| --- | --- |

8.

| 9. | požaduje okamžité prepustenie zatknutých členov koordinačnej rady, Lilije Vlasovovej, Maxima Znaka, Siarheja Dylevskeho a Marie Kalesnikovej; trvá na tom, že každý národný dialóg si vyžaduje úplnú a neobmedzenú účasť koordinačnej rady; víta skutočnosť, že zástupcovia členských štátov EÚ a ďalšie podobne zmýšľajúce krajiny poskytli ochranu aj Svetlane Alexievičovej; |
| --- | --- |

9.

| 10. | čo najdôraznejšie odsudzuje násilné a kruté potlačenie a týranie pokojných demonštrantov a zadržaných osôb; požaduje nezávislé a účinné vyšetrenie úmrtí Alexandra Tarajkovského, Alexandra Vichora, Arcioma Parukova, Henadza Šutova a Kanstantina Šišmakova v súvislosti s protestmi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | požaduje zastavenie všetkého zlého zaobchádzania a mučenia, zavedenie osobitného vymedzenia mučenia do bieloruského trestného zákonníka v súlade s medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv a na legislatívne zmeny na kriminalizáciu nedobrovoľného zmiznutia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | trvá na tom, že je potrebné zabezpečiť právo občanov na slobodu zhromažďovania, združovania, prejavu a presvedčenia, ako aj slobodu médií a zrušiť všetky právne a praktické obmedzenia, ktoré bránia týmto slobodám; dôrazne odsudzuje pokračujúce uplatňovanie trestu smrti a vyzýva na jeho okamžité a trvalé zrušenie a, pokiaľ k tomu nedôjde, na účinné právo odvolať sa proti rozsudkom trestu smrti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | v plnej miere podporuje bieloruských pracovníkov a nezávislé odborové zväzy a vyzýva bieloruské orgány a zamestnávateľov, aby rešpektovali základné práva bieloruských pracovníkov na štrajk bez rizika prepustenia, zadržania alebo iných odvetných opatrení v súlade s dohovormi MOP č. 87 a 98; podporuje výzvu Medzinárodnej konfederácie odborových zväzov adresovanú Medzinárodnej organizácii práce, aby bezodkladne zasiahla proti zatýkaniu a odsúdeniu vedúcich predstaviteľov štrajkových výborov a nezávislých odborových aktivistov s cieľom chrániť ich slobodu zhromažďovania a združovania; vyjadruje svoju podporu koordinačnej úlohe, ktorú zohráva bieloruský Kongres demokratických odborových zväzov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | dôrazne podporuje sankcie EÚ voči osobám zodpovedným za falšovanie volebných výsledkov a represie v Bielorusku vrátane Alexandra Lukašenka; vyzýva Radu, aby bezodkladne a v úzkej spolupráci s medzinárodnými partnermi zaviedla rozsiahle a účinné sankcie voči všetkým bieloruským páchateľom volebných podvodov, násilia a represií v Bielorusku; vyzýva Radu, aby sa riadila príkladom pobaltských štátov, ktoré do zoznamu sankcií zahrnuli Lukašenka, a rozšírila pôvodne navrhovanú skupinu osôb, na ktorú sa vzťahujú sankcie, o značný počet vysokopostavených aj stredných úradníkov, ako aj podnikateľov, ktorí sú známi svojou podporou režimu alebo prepúšťaním zamestnancov pre účasť na štrajkoch; vyzýva PK/VP a Radu, aby preskúmali, či je možné na zoznam sankcií zahrnúť aj ruských občanov, ktorí sú priamo zapojení do podpory Lukašenkovho režimu v Bielorusku; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rozhodne víta návrh úradujúceho predsedu OBSE v koordinácii s jeho nástupcom pomôcť Bielorusku pri organizovaní dialógu; trvá na tom, aby bieloruské orgány prijali ponuku, ktorú im poskytol úradujúci aj nadchádzajúci predseda OBSE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naliehavo vyzýva ESVČ a Komisiu, aby vypracovali komplexné preskúmanie politiky EÚ voči Bielorusku s cieľom podporiť ľudí Bieloruska a ich demokratické snahy, ako aj občiansku spoločnosť, obhajcov ľudských práv, nezávislé zväzy a nezávislé médiá; požaduje zvýšenie finančných prostriedkov EÚ určených pre bieloruskú občiansku spoločnosť a zároveň zmrazenie všetkých prevodov finančných prostriedkov EÚ súčasnej bieloruskej vláde a projektom, ktoré kontroluje štát, ako aj pozastavenie úverov EIB, EBOR a iných úverov poskytnutých súčasnému režimu; naliehavo vyzýva EÚ, aby zorganizovala konferenciu darcov pre demokratické Bielorusko, na ktorej sa stretnú medzinárodné finančné inštitúcie, krajiny G7, členské štáty a inštitúcie EÚ, a ďalšie subjekty, ktoré sú ochotné prisľúbiť finančný balík vo výške niekoľko miliárd eur na podporu budúceho reformného úsilia a reštrukturalizácie hospodárstva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva ESVČ, aby pozastavila rokovania o prioritách partnerstva medzi EÚ a Bieloruskom, kým sa neuskutočnia slobodné a spravodlivé prezidentské voľby; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naliehavo požaduje, aby vláda posilnila systém zdravotnej starostlivosti a poskytla občanom Bieloruska všetky relevantné a život zachraňujúce informácie o pandémii transparentným a inkluzívnym spôsobom; zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť prístup k zdravotnej starostlivosti, jej dostupnosť a kvalitu v miestach zadržiavania, najmä vzhľadom na pandémiu COVID-19, ako aj pracovné podmienky zdravotníckeho personálu, a to vzhľadom na správy o polícii, ktorá bráni poskytovaniu pomoci zraneným demonštrantom a zatýka zdravotníckych pracovníkov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nabáda členské štáty EÚ, aby zjednodušili a urýchlili vytvorenie humanitárneho koridoru a postup na získanie víz pre osoby, ktoré utekajú z Bieloruska z politických dôvodov alebo potrebujú lekárske ošetrenie kvôli násiliu, ktoré na nich bolo spáchané, a aby týmto osobám a ich rodinám poskytli potrebnú podporu a pomoc; vyzýva Komisiu, aby urýchlene pristúpila k účinnému vykonávaniu finančnej pomoci EÚ na podporu občianskej spoločnosti a obetí represií a aby uvoľnila viac zdrojov na ich fyzickú, psychologickú a materiálnu podporu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva EÚ, aby ďalej rozvíjala medziľudské kontakty podporou bieloruských nezávislých mimovládnych organizácií, organizácií občianskej spoločnosti, obhajcov ľudských práv, zástupcov médií a nezávislých novinárov, ako aj vytváraním ďalších príležitostí pre mladých Bielorusov na štúdium v EÚ a pokračovaním podpory Európskej univerzity humanitných vied; žiada Komisiu, aby urýchlene vytvorila štipendijný program pre študentov a akademikov vylúčených z bieloruských univerzít pre ich prodemokratický postoj; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že je potrebné komplexne vyšetriť zločiny, ktoré režim spáchal proti obyvateľom Bieloruska, a zdôrazňuje svoje odhodlanie prispieť k takémuto vyšetrovaniu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | odsudzuje opatrenia na zastavenie fungovania médií a internetu, ako aj zastrašovanie novinárov a blogerov s cieľom zastaviť tok informácií o situácii v krajine; zdôrazňuje právo obyvateľov Bieloruska na neobmedzený prístup k informáciám; vyzýva EÚ, aby využila Európsku nadáciu na podporu demokracie a iné nástroje na podporu týchto informačných kanálov a novinárov, ktorí čelia represiám zo strany režimu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva Komisiu, členské štáty a ESVČ, aby v plnej miere podporovali úsilie Rady OSN pre ľudské práva a moskovského mechanizmu OBSE o zabezpečenie dokumentácie a podávania správ medzinárodnými organizáciami o porušovaní ľudských práv a následnej zodpovednosti a spravodlivosti pre obete; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje význam boja proti šíreniu dezinformácií v Bielorusku v súvislosti s EÚ, jej členskými štátmi a inštitúciami, ako aj dezinformácií o situácii v Bielorusku v EÚ a proti iným formám hybridných hrozieb tretích strán; varuje režim pred prípadnými pokusmi o zneužitie národnostných, náboženských, etnických a iných menšín ako zástupného cieľa, ktorým by chcel odvrátiť pozornosť spoločnosti od volebného podvodu a následných masových protestov a represií; odsudzuje odmietnutie umožniť návrat arcibiskupa Tadeusza Kondrusiewicza, hlavy katolíckej cirkvi v Bielorusku, do krajiny; |
| --- | --- |

24.

| 25. | odsudzuje hybridné zasahovanie Ruskej federácie v Bielorusku, najmä delegovanie takzvaných mediálnych expertov do bieloruských štátnych médií a poradcov do vojenských orgánov a orgánov presadzovania práva, a vyzýva vládu Ruskej federácie, aby sa zdržala akéhokoľvek ďalšieho zasahovania do vnútorných záležitostí Bieloruska; naliehavo vyzýva Ruskú federáciu, aby rešpektovala medzinárodné právo a zvrchovanosť Bieloruska; upozorňuje, že Alexander Lukašenko nemá žiadny politický ani morálny mandát na vstupovanie do akýchkoľvek ďalších zmluvných vzťahov v mene Bieloruska, ktoré by mohli ohroziť zvrchovanosť a územnú celistvosť Bieloruska, a to ani s ruskými orgánmi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby vývoj v Bielorusku bol pre EÚ aj naďalej prioritou; pripomína, že je potrebné, aby EÚ bola vo svojej reakcii na situáciu v Bielorusku jednotná a vytrvalá; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že Bielorusko už naložilo jadrové palivo do prvého reaktora v jadrovej elektrárni Astravec a v novembri 2020 plánuje začať s výrobou energie bez toho, aby v plnej miere vykonalo odporúčania vyplývajúce zo záťažových testov, čo je v dnešnej dobe značnej politickej nestability ešte znepokojujúcejšie; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva národné zväzy ľadového hokeja členských štátov EÚ a všetkých ostatných demokratických krajín, aby naliehali na Medzinárodnú federáciu ľadového hokeja (IIHF), aby stiahla svoje rozhodnutie usporiadať majstrovstvá sveta v hokeji v roku 2021 v Bielorusku čiastočne dovtedy, kým sa situácia a najmä stav ľudských práv v Bielorusku nezlepší; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opakovane vyzýva Radu EÚ, aby bezodkladne vytvorila komplexný, účinný a včasný celoúnijný mechanizmus reštriktívnych opatrení (tzv. Magnitského zoznam), ktorý by umožnil zamerať sa na jednotlivcov, štátne a neštátne subjekty a ďalšie subjekty, ktoré sú zodpovedné za závažné porušovanie a zneužívanie ľudských práv alebo sa na ňom podieľajú; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a orgánom Bieloruskej republiky a Ruskej federácie. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 11, 13.1.2020, s. 18.

(2)  Ú. v. EÚ C 390, 18.11.2019, s. 100.

(3)  Ú. v. EÚ C 298, 23.8.2018, s. 60.

(4)  Ú. v. EÚ C 224, 27.6.2018, s. 135.

(5)  Ú. v. EÚ C 349, 17.10.2017, s. 41.

(6)  Ú. v. EÚ L 45, 18.2.2020, s. 3.

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/128 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/128

---

P9_TA(2020)0232

Situácia v Rusku, otrava Alexeja Navaľného

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o situácii v Rusku: otrávenie Alexeja Navaľného (2020/2777(RSP))

(2021/C 385/13)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Rusku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Rusku,

| — | so zreteľom na Dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd,

| — | so zreteľom na ústavu Ruskej federácie, a najmä na jej článok 2 a konkrétne článok 29, ktorým sa chráni sloboda prejavu, a na medzinárodné záväzky v oblasti ľudských práv, ktoré sa Rusko zaviazalo plniť ako člen Rady Európy, Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) a OSN, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ústavu Ruskej federácie, a najmä na jej článok 2 a konkrétne článok 29, ktorým sa chráni sloboda prejavu, a na medzinárodné záväzky v oblasti ľudských práv, ktoré sa Rusko zaviazalo plniť ako člen Rady Európy, Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) a OSN,

| — | so zreteľom na vyhlásenie vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku v mene EÚ z 3. septembra 2020 o otrávení Alexeja Navaľného, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku v mene EÚ z 3. septembra 2020 o otrávení Alexeja Navaľného,

| — | so zreteľom na vyhlásenia podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PK/VP) z 24. augusta a z 2. septembra 2020 o otrávení Alexeja Navaľného, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PK/VP) z 24. augusta a z 2. septembra 2020 o otrávení Alexeja Navaľného,

| — | so zreteľom na vyhlásenie vysokej komisárky OSN pre ľudské práva Michelle Bacheletovej z 8. septembra 2020, v ktorom žiada o nezávislé vyšetrenie otrávenia Alexeja Navaľného, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie vysokej komisárky OSN pre ľudské práva Michelle Bacheletovej z 8. septembra 2020, v ktorom žiada o nezávislé vyšetrenie otrávenia Alexeja Navaľného,

| — | so zreteľom na vyhlásenie ministrov zahraničných vecí skupiny G7 z 8. septembra 2020 o otrávení Alexeja Navaľného, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie ministrov zahraničných vecí skupiny G7 z 8. septembra 2020 o otrávení Alexeja Navaľného,

| — | so zreteľom na Dohovor o zákaze vývoja, výroby, hromadenia a použitia chemických zbraní a o ich zničení (ďalej len „Dohovor o chemických zbraniach“), ktorým sa zakazuje použitie, vývoj, výroba, hromadenie a presun chemických zbraní, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor o zákaze vývoja, výroby, hromadenia a použitia chemických zbraní a o ich zničení (ďalej len „Dohovor o chemických zbraniach“), ktorým sa zakazuje použitie, vývoj, výroba, hromadenie a presun chemických zbraní,

| — | so zreteľom na jednomyseľné prijatie rozhodnutí C-24/DEC.4 a C-24/ DEC.5 na 24. zasadnutí konferencie zmluvných štátov Dohovoru o chemických zbraniach 27. novembra 2019, na základe ktorých sa organofosforové nervovo paralytické látky zo skupiny Novičok zaradili do zoznamu 1 prílohy o chemických látkach Dohovoru, a so zreteľom na nadobudnutie účinnosti týchto rozhodnutí 7. júna 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na jednomyseľné prijatie rozhodnutí C-24/DEC.4 a C-24/ DEC.5 na 24. zasadnutí konferencie zmluvných štátov Dohovoru o chemických zbraniach 27. novembra 2019, na základe ktorých sa organofosforové nervovo paralytické látky zo skupiny Novičok zaradili do zoznamu 1 prílohy o chemických látkach Dohovoru, a so zreteľom na nadobudnutie účinnosti týchto rozhodnutí 7. júna 2020,

| — | so zreteľom na vyhlásenie nemocnice Charité – Universitätsmedizin Berlin z 24. augusta 2020, v ktorom sa uvádza, že Alexej Navaľnyj sa stal obeťou otravy chemickou nervovo paralytickou látkou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie nemocnice Charité – Universitätsmedizin Berlin z 24. augusta 2020, v ktorom sa uvádza, že Alexej Navaľnyj sa stal obeťou otravy chemickou nervovo paralytickou látkou,

| — | so zreteľom na vyhlásenie nemeckej spolkovej vlády z 2. septembra 2020, v ktorom naliehavo vyzýva ruskú vládu, aby vydala vyhlásenie o tomto incidente a aby čo najdôraznejšie tento útok odsúdila, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie nemeckej spolkovej vlády z 2. septembra 2020, v ktorom naliehavo vyzýva ruskú vládu, aby vydala vyhlásenie o tomto incidente a aby čo najdôraznejšie tento útok odsúdila,

| — | so zreteľom na vyhlásenie generálneho riaditeľa Organizácie pre zákaz chemických zbraní (OPCW) z 3. septembra 2020 o obvineniach z použitia chemických zbraní proti Alexejovi Navaľnému, v ktorom sa zdôrazňuje, že „podľa Dohovoru o chemických zbraniach sa akékoľvek otrávenie jednotlivca použitím nervovo paralytickej látky považuje za použitie chemických zbraní“, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie generálneho riaditeľa Organizácie pre zákaz chemických zbraní (OPCW) z 3. septembra 2020 o obvineniach z použitia chemických zbraní proti Alexejovi Navaľnému, v ktorom sa zdôrazňuje, že „podľa Dohovoru o chemických zbraniach sa akékoľvek otrávenie jednotlivca použitím nervovo paralytickej látky považuje za použitie chemických zbraní“,

| — | so zreteľom na článok 5 Všeobecnej deklarácie ľudských práv a článok 7 Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach, ktoré oba ustanovujú, že nikto nesmie byť vystavený mučeniu ani krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu, a ktorých je Ruská federácia zmluvnou stranou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 5 Všeobecnej deklarácie ľudských práv a článok 7 Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach, ktoré oba ustanovujú, že nikto nesmie byť vystavený mučeniu ani krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu, a ktorých je Ruská federácia zmluvnou stranou,

| — | so zreteľom na Deklaráciu o práve a povinnosti jednotlivcov, skupín a orgánov spoločnosti podporovať a chrániť všeobecne uznávané ľudské práva a základné slobody, ktorú Valné zhromaždenie OSN prijalo 9. decembra 1998, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Deklaráciu o práve a povinnosti jednotlivcov, skupín a orgánov spoločnosti podporovať a chrániť všeobecne uznávané ľudské práva a základné slobody, ktorú Valné zhromaždenie OSN prijalo 9. decembra 1998,

| — | so zreteľom na článok 132 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 132 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Alexej Navaľnyj, vedúci ruský opozičný politik, právnik, bloger a protikorupčný aktivista, odhalil mnohé korupčné kauzy, ktoré sa týkali firemných podnikov a ruských politikov, viedol niekoľko verejných protestov naprieč Ruskom a stal sa jedným z mála skutočných lídrov ruskej opozície; keďže už v minulosti bol zadržiavaný, zatknutý a odsúdený v snahe zastaviť jeho politickú a verejnú činnosť; keďže Európsky súd pre ľudské práva vyhlásil viacero týchto postupov za nekalé a proti zásadám spravodlivého procesu; keďže v roku 2017 Alexeja Navaľného fyzicky napadli zdravotníckym dezinfekčným prostriedkom, po ktorom skoro oslepol, a v roku 2019 sa ho údajne počas výkonu väzby pokúsili otráviť; keďže ani v jednom z týchto prípadov neboli páchatelia potrestaní; |
| --- | --- |

A.

keďže Alexej Navaľnyj, vedúci ruský opozičný politik, právnik, bloger a protikorupčný aktivista, odhalil mnohé korupčné kauzy, ktoré sa týkali firemných podnikov a ruských politikov, viedol niekoľko verejných protestov naprieč Ruskom a stal sa jedným z mála skutočných lídrov ruskej opozície; keďže už v minulosti bol zadržiavaný, zatknutý a odsúdený v snahe zastaviť jeho politickú a verejnú činnosť; keďže Európsky súd pre ľudské práva vyhlásil viacero týchto postupov za nekalé a proti zásadám spravodlivého procesu; keďže v roku 2017 Alexeja Navaľného fyzicky napadli zdravotníckym dezinfekčným prostriedkom, po ktorom skoro oslepol, a v roku 2019 sa ho údajne počas výkonu väzby pokúsili otráviť; keďže ani v jednom z týchto prípadov neboli páchatelia potrestaní;

| B. | keďže Alexej Navaľnyj upadol 20. augusta 2020 na palube lietadla počas ruského vnútroštátneho letu do kómy, bol prevezený do nemocnice v ruskom meste Omsk a na žiadosť svojej rodiny bol od 22. augusta 2020 liečený v nemocnici Charité v Berlíne; |
| --- | --- |

B.

keďže Alexej Navaľnyj upadol 20. augusta 2020 na palube lietadla počas ruského vnútroštátneho letu do kómy, bol prevezený do nemocnice v ruskom meste Omsk a na žiadosť svojej rodiny bol od 22. augusta 2020 liečený v nemocnici Charité v Berlíne;

| C. | keďže k pokusu o vraždu Alexeja Navaľného došlo pred začiatkom ruských komunálnych a regionálnych volieb, ktoré sa konali 13. septembra 2020 a v ktorých sa Alexej Navaľnyj a jeho tím aktívne zapájali do zavádzania stratégie „inteligentného hlasovania“ s cieľom poraziť kandidátov Putinovho režimu; keďže to vrhá mimoriadne znepokojujúce svetlo na stav demokracie, základné slobody a ľudské práva v krajine; |
| --- | --- |

C.

keďže k pokusu o vraždu Alexeja Navaľného došlo pred začiatkom ruských komunálnych a regionálnych volieb, ktoré sa konali 13. septembra 2020 a v ktorých sa Alexej Navaľnyj a jeho tím aktívne zapájali do zavádzania stratégie „inteligentného hlasovania“ s cieľom poraziť kandidátov Putinovho režimu; keďže to vrhá mimoriadne znepokojujúce svetlo na stav demokracie, základné slobody a ľudské práva v krajine;

| D. | keďže krátko pred pokusom o otrávenie bol Alexej Navaľnyj v Novosibirsku a Tomsku, kde vyšetroval prípady korupcie medzi miestnymi guvernérmi; keďže Alexej Navaľnyj prostredníctvom svojich protikorupčných činností v regiónoch zvýšil informovanosť miestnej verejnosti o takýchto prípadoch, čím sa zvýšila účasť na regionálnych voľbách a zmobilizovala opozícia; keďže Alexej Navaľnyj vytvoril systém 40 regionálnych kancelárií v celej krajine, ktoré trvalo kontrolujú miestne orgány, ale sú tiež vystavené zastrašovaniu a prenasledovaniu zo strany ruských orgánov; |
| --- | --- |

D.

keďže krátko pred pokusom o otrávenie bol Alexej Navaľnyj v Novosibirsku a Tomsku, kde vyšetroval prípady korupcie medzi miestnymi guvernérmi; keďže Alexej Navaľnyj prostredníctvom svojich protikorupčných činností v regiónoch zvýšil informovanosť miestnej verejnosti o takýchto prípadoch, čím sa zvýšila účasť na regionálnych voľbách a zmobilizovala opozícia; keďže Alexej Navaľnyj vytvoril systém 40 regionálnych kancelárií v celej krajine, ktoré trvalo kontrolujú miestne orgány, ale sú tiež vystavené zastrašovaniu a prenasledovaniu zo strany ruských orgánov;

| E. | keďže Alexej Navaľnyj vyjadril silnú podporu demonštrantom v Chabarovsku a v Bielorusku a považoval zmeny v Bielorusku za inšpiráciu pre ruský ľud; |
| --- | --- |

E.

keďže Alexej Navaľnyj vyjadril silnú podporu demonštrantom v Chabarovsku a v Bielorusku a považoval zmeny v Bielorusku za inšpiráciu pre ruský ľud;

| F. | keďže politické vraždy a otravy v Rusku sú systémovými nástrojmi režimu, ktorý úmyselne útočí na opozíciu; keďže neochota orgánov dôkladne vyšetriť politicky motivované vraždy alebo pokusy o vraždu Anny Politkovskej, Borisa Nemcova, Sergeja Protazanova, Vladimira Kara-Murzu a iných to ešte viac zhoršuje; keďže predstavitelia opozície systematicky čelia slovným útokom, kampaniam ad hominem a dehumanizácii zo strany vlády a provládnych médií; |
| --- | --- |

F.

keďže politické vraždy a otravy v Rusku sú systémovými nástrojmi režimu, ktorý úmyselne útočí na opozíciu; keďže neochota orgánov dôkladne vyšetriť politicky motivované vraždy alebo pokusy o vraždu Anny Politkovskej, Borisa Nemcova, Sergeja Protazanova, Vladimira Kara-Murzu a iných to ešte viac zhoršuje; keďže predstavitelia opozície systematicky čelia slovným útokom, kampaniam ad hominem a dehumanizácii zo strany vlády a provládnych médií;

| G. | keďže tento nedávny pokus o vraždu je iba najnovším príkladom veľmi vážneho porušovania ochrany ľudských práv a rešpektovania spoločne dohodnutých demokratických zásad a zásady právneho štátu v Ruskej federácii; |
| --- | --- |

G.

keďže tento nedávny pokus o vraždu je iba najnovším príkladom veľmi vážneho porušovania ochrany ľudských práv a rešpektovania spoločne dohodnutých demokratických zásad a zásady právneho štátu v Ruskej federácii;

| H. | keďže táto prebiehajúca represia spoločenského nesúhlasu je posilnená beztrestnosťou polície a bezpečnostných síl, ako aj neochotou súdov trestne stíhať páchateľov týchto trestných činov, ktorí nielenže zostávajú nepotrestaní, ale Kremeľ ich za to aj odmeňuje; |
| --- | --- |

H.

keďže táto prebiehajúca represia spoločenského nesúhlasu je posilnená beztrestnosťou polície a bezpečnostných síl, ako aj neochotou súdov trestne stíhať páchateľov týchto trestných činov, ktorí nielenže zostávajú nepotrestaní, ale Kremeľ ich za to aj odmeňuje;

| I. | keďže podľa známej ruskej organizácie pre ľudské práva Memorial je v Ruskej federácii viac ako 300 politických a náboženských väzňov; keďže EÚ prejavuje solidaritu so všetkými disidentmi a ruským ľudom, ktorí napriek ohrozeniu ich slobody a životov a tlaku zo strany Kremľa a ruských orgánov naďalej bojujú za slobodu, ľudské práva a demokraciu; |
| --- | --- |

I.

keďže podľa známej ruskej organizácie pre ľudské práva Memorial je v Ruskej federácii viac ako 300 politických a náboženských väzňov; keďže EÚ prejavuje solidaritu so všetkými disidentmi a ruským ľudom, ktorí napriek ohrozeniu ich slobody a životov a tlaku zo strany Kremľa a ruských orgánov naďalej bojujú za slobodu, ľudské práva a demokraciu;

| J. | keďže politicky motivované vraždy a pokusy o vraždy zo strany ruskej tajnej služby majú priamy vplyv na vnútornú bezpečnosť EÚ; |
| --- | --- |

J.

keďže politicky motivované vraždy a pokusy o vraždy zo strany ruskej tajnej služby majú priamy vplyv na vnútornú bezpečnosť EÚ;

| K. | keďže nemocnica Charité – Universitätsmedizin Berlin dospela k záveru, že Alexeja Navaľného otrávili nervovo paralytickou látkou zo skupiny Novičok, ktorá je skupinou vojenských nervovo paralytických látok, ktoré vyvinul Sovietsky zväz a Ruská federácia; keďže toto zistenie potvrdilo špecializované laboratórium nemeckých ozbrojených síl a viaceré nezávislé laboratóriá; keďže nervovo paralytická látka zo skupiny Novičok bola na území EÚ naposledy použitá v marci 2018, a to v prípade útoku na bývalého agenta ruskej spravodajskej služby Sergeja Skripaľa a jeho dcéru Juliu v Salisbury v Spojenom kráľovstve, ktorého náhodnou obeťou sa stala aj obyvateľka mesta Amesbury Dawn Sturgess; |
| --- | --- |

K.

keďže nemocnica Charité – Universitätsmedizin Berlin dospela k záveru, že Alexeja Navaľného otrávili nervovo paralytickou látkou zo skupiny Novičok, ktorá je skupinou vojenských nervovo paralytických látok, ktoré vyvinul Sovietsky zväz a Ruská federácia; keďže toto zistenie potvrdilo špecializované laboratórium nemeckých ozbrojených síl a viaceré nezávislé laboratóriá; keďže nervovo paralytická látka zo skupiny Novičok bola na území EÚ naposledy použitá v marci 2018, a to v prípade útoku na bývalého agenta ruskej spravodajskej služby Sergeja Skripaľa a jeho dcéru Juliu v Salisbury v Spojenom kráľovstve, ktorého náhodnou obeťou sa stala aj obyvateľka mesta Amesbury Dawn Sturgess;

| L. | keďže ruskí lekári ako prví liečili Alexeja Navaľného na otravu, no neskôr tvrdili, že v jeho tele sa nenašli žiadne stopy po otrave, a pokúsili sa zabrániť jeho prevozu z krajiny, a keďže ruské orgány odmietajú akékoľvek spojenie s týmto incidentom; |
| --- | --- |

L.

keďže ruskí lekári ako prví liečili Alexeja Navaľného na otravu, no neskôr tvrdili, že v jeho tele sa nenašli žiadne stopy po otrave, a pokúsili sa zabrániť jeho prevozu z krajiny, a keďže ruské orgány odmietajú akékoľvek spojenie s týmto incidentom;

| M. | keďže nervovo paralytická látka zo skupiny Novičok je nástrojom, ktorý bol vyvinutý a je dostupný iba pre vojenské štruktúry a tajné služby v Rusku; keďže takéto látky sú regulované ruskými právnymi predpismi; keďže nervovo paralytická látka zo skupiny Novičok je chemickou zbraňou, ktorú možno vyvinúť len vo vojenských laboratóriách vo vlastníctve štátu a ktorú nemôžu nadobudnúť súkromné osoby; keďže v takom prípade ide o porušenie medzinárodných právnych záväzkov Ruska; |
| --- | --- |

M.

keďže nervovo paralytická látka zo skupiny Novičok je nástrojom, ktorý bol vyvinutý a je dostupný iba pre vojenské štruktúry a tajné služby v Rusku; keďže takéto látky sú regulované ruskými právnymi predpismi; keďže nervovo paralytická látka zo skupiny Novičok je chemickou zbraňou, ktorú možno vyvinúť len vo vojenských laboratóriách vo vlastníctve štátu a ktorú nemôžu nadobudnúť súkromné osoby; keďže v takom prípade ide o porušenie medzinárodných právnych záväzkov Ruska;

| N. | keďže Rada vyzvala ruské orgány, aby dôkladne vyšetrili pokus o vraždu Alexeja Navaľného, vyzvala k spoločnej medzinárodnej reakcii a vyhradila si právo prijať vhodné opatrenia vrátane reštriktívnych opatrení; |
| --- | --- |

N.

keďže Rada vyzvala ruské orgány, aby dôkladne vyšetrili pokus o vraždu Alexeja Navaľného, vyzvala k spoločnej medzinárodnej reakcii a vyhradila si právo prijať vhodné opatrenia vrátane reštriktívnych opatrení;

| O. | keďže podľa Dohovoru o chemických zbraniach sa akékoľvek otrávenie jednotlivca za použitia nervovo paralytickej látky považuje za použitie chemických zbraní a keďže použitie chemických zbraní kýmkoľvek za akýchkoľvek okolností predstavuje závažné porušenie medzinárodného práva a medzinárodných noriem v oblasti ľudských práv; keďže po jednomyseľnom prijatí dvoch návrhov v tomto zmysle, z ktorých jeden bol predložený Ruskou federáciou, bol novičok zaradený do zoznamu kontrolovaných látok Dohovoru o chemických zbraniach, a preto podlieha najprísnejším usmerneniam o kontrole podľa Dohovoru; |
| --- | --- |

O.

keďže podľa Dohovoru o chemických zbraniach sa akékoľvek otrávenie jednotlivca za použitia nervovo paralytickej látky považuje za použitie chemických zbraní a keďže použitie chemických zbraní kýmkoľvek za akýchkoľvek okolností predstavuje závažné porušenie medzinárodného práva a medzinárodných noriem v oblasti ľudských práv; keďže po jednomyseľnom prijatí dvoch návrhov v tomto zmysle, z ktorých jeden bol predložený Ruskou federáciou, bol novičok zaradený do zoznamu kontrolovaných látok Dohovoru o chemických zbraniach, a preto podlieha najprísnejším usmerneniam o kontrole podľa Dohovoru;

| P. | keďže práva na slobodu myslenia a prejavu, združovania a pokojného zhromažďovania sú zakotvené v ústave Ruskej federácie; |
| --- | --- |

P.

keďže práva na slobodu myslenia a prejavu, združovania a pokojného zhromažďovania sú zakotvené v ústave Ruskej federácie;

| Q. | keďže ruské štátom kontrolované informačné kanály sa snažia zbaviť ruské orgány zodpovednosti za pokus o atentát na Alexeja Navaľného šírením dezinformácií a odkláňaním pozornosti od neustáleho porušovania demokracie, právneho štátu, základných slobôd a ľudských práv v Ruskej federácii; |
| --- | --- |

Q.

keďže ruské štátom kontrolované informačné kanály sa snažia zbaviť ruské orgány zodpovednosti za pokus o atentát na Alexeja Navaľného šírením dezinformácií a odkláňaním pozornosti od neustáleho porušovania demokracie, právneho štátu, základných slobôd a ľudských práv v Ruskej federácii;

| R. | keďže regionálne voľby v Rusku, ktoré sa konali 13. septembra 2020, vyústili do rekordného počtu sťažností týkajúcich sa falšovania výsledkov; keďže v mestách, v ktorých bol Alexej Navaľný prítomný pred pokusom o otravu (Novosibirsk a Tomsk), sa jeho inteligentný volebný systém ukázal ako účinný a pomohol poraziť Putinových kandidátov; |
| --- | --- |

R.

keďže regionálne voľby v Rusku, ktoré sa konali 13. septembra 2020, vyústili do rekordného počtu sťažností týkajúcich sa falšovania výsledkov; keďže v mestách, v ktorých bol Alexej Navaľný prítomný pred pokusom o otravu (Novosibirsk a Tomsk), sa jeho inteligentný volebný systém ukázal ako účinný a pomohol poraziť Putinových kandidátov;

| S. | keďže Európsky parlament dospel k oficiálnemu záveru, že Rusko nemôže byť ďalej považované za strategického partnera, aj z dôvodu nepriateľskej zahraničnej politiky, ku ktorej patria vojenské zásahy a nelegálna okupácia v krajinách tretieho sveta; |
| --- | --- |

S.

keďže Európsky parlament dospel k oficiálnemu záveru, že Rusko nemôže byť ďalej považované za strategického partnera, aj z dôvodu nepriateľskej zahraničnej politiky, ku ktorej patria vojenské zásahy a nelegálna okupácia v krajinách tretieho sveta;

| 1. | dôrazne odsudzuje pokus o vraždu Alexeja Navaľného a vyjadruje hlboké znepokojenie nad opakovaným používaním chemických nervovo paralytických látok proti ruským občanom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripomína, že použitie chemických zbraní za akýchkoľvek okolností predstavuje podľa medzinárodného práva, najmä podľa Dohovoru o chemických zbraniach, odsúdeniahodný trestný čin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že tento pokus o vraždu Alexeja Navaľného je súčasťou systematického úsilia umlčať jeho a ďalších disidentov, odradiť ich od ďalšieho odhaľovania závažnej korupcie v režime a celkovo odradiť akúkoľvek politickú opozíciu v krajine, najmä s cieľom ovplyvniť komunálne a regionálne doplňovacie voľby v Rusku, ktoré sa uskutočnili 11. až 13. septembra 2020; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opätovne zdôrazňuje, že prípad Alexeja Navaľného je jedným z prvkov širšej ruskej politiky zameranej na represívne vnútorné politiky a agresívne opatrenia na celom svete, šírenie nestability a chaosu, obnovenie vlastnej sféry vplyvu a dominantného postavenia a oslabenie medzinárodného poriadku založeného na pravidlách; |
| --- | --- |

4.

| 5. | požaduje okamžité začatie medzinárodného vyšetrovania (so zapojením EÚ, OSN, Rady Európy, ich spojencov a OPCW) a zdôrazňuje svoje odhodlanie prispieť k takémuto vyšetrovaniu; vyzýva organizáciu OPCW, aby začala dôkladné vyšetrovanie porušovania medzinárodných záväzkov Ruska v oblasti chemických zbraní; vyzýva ruské orgány, aby plne spolupracovali s organizáciou OPCW s cieľom zabezpečiť nestranné medzinárodné vyšetrovanie a vyvodiť zodpovednosť voči osobám, ktoré sú zodpovedné za trestný čin spáchaný proti Alexejovi Navaľnému; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva Radu pre zahraničné veci, aby na svojom zasadnutí 21. septembra 2020 zaujala v tejto záležitosti aktívny postoj; žiada, aby EÚ čo najskôr vypracovala zoznam ambicióznych reštriktívnych opatrení voči Rusku a posilnila svoje existujúce sankcie voči Rusku; naliehavo žiada zavedenie sankčných mechanizmov, ktoré umožnia zber a zmrazenie európskych aktív skorumpovaných jednotlivcov v súlade so zisteniami protikorupčnej nadácie Alexeja Navaľného; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva ruské orgány, aby ukončili obťažovanie, zastrašovanie, násilie a represie voči svojim politickým oponentom tým, že skoncujú s prevládajúcou klímou beztrestnosti, ktorá už zapríčinila smrť mnohých novinárov, obhajcov ľudských práv a opozičných politikov; zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby tieto osoby mohli vykonávať svoje legitímne a užitočné činnosti bez akéhokoľvek zasahovania a bez obáv o svoj život či život svojich rodinných príslušníkov a priateľov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva EÚ, aby naďalej požadovala, aby Rusko zrušilo alebo zmenilo všetky zákony, ktoré nie sú v súlade s medzinárodnými normami, vrátane nezákonne prijatých nedávnych zmien ruskej ústavy a jej právneho rámca pre voľby a právnych predpisov o zahraničných agentoch a nežiaducich organizáciách s cieľom podporiť pluralizmus a slobodné a spravodlivé voľby a vytvoriť rovnaké podmienky pre opozičných kandidátov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyjadruje solidaritu s demokratickými silami v Rusku, ktoré zastávajú otvorenú a slobodnú spoločnosť, a podporu jednotlivcom a organizáciám, ktoré sú cieľom útokov a utláčania; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje povinnosť Ruskej federácie ako člena Bezpečnostnej rady OSN dodržiavať medzinárodné právo a príslušné dohody a dohovory a plne dodržiavať svoje medzinárodné záväzky vrátane spolupráce s organizáciou OPCW pri vyšetrovaní akéhokoľvek porušenia Dohovoru o chemických zbraniach; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva Ruskú federáciu, aby sa naliehavo zaoberala otázkami, ktoré vznieslo medzinárodné spoločenstvo, a aby organizácii OPCW okamžite predložila úplné a kompletné informácie o svojom programe Novičok; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že Ruská federácia sa ako člen Rady Európy a OBSE zaviazala dodržiavať základné slobody, ľudské práva a zásady právneho štátu zakotvené v Európskom dohovore o ľudských právach a Medzinárodnom pakte o občianskych a politických právach; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva PK/VP a Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, aby zabezpečili, že všetky prípady osôb stíhaných z politických dôvodov budú predložené na konzultáciách EÚ a Ruska o ľudských právach, keď sa tieto konzultácie obnovia, a aby formálne požiadali o to, aby zástupcovia Ruska v týchto konzultáciách odpovedali v každom prípade; vyzýva predsedov Rady a Komisie a PK/VP, aby aj naďalej pozorne sledovali takéto prípady, aby tieto otázky predkladali v rôznych formátoch a na rôznych stretnutiach s Ruskom a aby informovali Európsky parlament o rokovaniach s ruskými orgánmi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva členské štáty, aby koordinovali svoje pozície voči Rusku a na bilaterálnych a multilaterálnych fórach s ruskými orgánmi vystupovali jednotne; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opätovne zdôrazňuje, že je nanajvýš naliehavé začať dôkladné a strategické prehodnotenie vzťahov EÚ s Ruskom, ktoré by zahŕňalo tieto zásady:






  a) | vyzvať PK/VP, aby preskúmala politiku EÚ voči Rusku a päť hlavných zásad pre vzťahy EÚ s Ruskom a vypracovala novú komplexnú stratégiu, ktorá bude podmienená ďalším vývojom v oblasti demokracie, právneho štátu a dodržiavania ľudských práv zo strany ruského vedenia a orgánov; |
| --- | --- | --- |

15.

a)

vyzvať PK/VP, aby preskúmala politiku EÚ voči Rusku a päť hlavných zásad pre vzťahy EÚ s Ruskom a vypracovala novú komplexnú stratégiu, ktorá bude podmienená ďalším vývojom v oblasti demokracie, právneho štátu a dodržiavania ľudských práv zo strany ruského vedenia a orgánov;

| b) | vyzvať členské štáty, aby naďalej izolovali Rusko na medzinárodných fórach (ako napríklad G7 a iné formáty) a kriticky prehodnotili spoluprácu EÚ s Ruskom prostredníctvom rôznych platforiem zahraničnej politiky; |
| --- | --- |

b)

vyzvať členské štáty, aby naďalej izolovali Rusko na medzinárodných fórach (ako napríklad G7 a iné formáty) a kriticky prehodnotili spoluprácu EÚ s Ruskom prostredníctvom rôznych platforiem zahraničnej politiky;

| c) | vyzvať Radu, aby uprednostnila schválenie mechanizmu sankcií EÚ v oblasti ľudských práv na spôsob tzv. Magnitského zákona a jeho vykonávanie v blízkej budúcnosti, ktoré bude zahŕňať zoznam osôb a mohlo by zahŕňať aj odvetvové sankcie zamerané na ruský režim; |
| --- | --- |

c)

vyzvať Radu, aby uprednostnila schválenie mechanizmu sankcií EÚ v oblasti ľudských práv na spôsob tzv. Magnitského zákona a jeho vykonávanie v blízkej budúcnosti, ktoré bude zahŕňať zoznam osôb a mohlo by zahŕňať aj odvetvové sankcie zamerané na ruský režim;

| d) | vzhľadom na prípad Navaľného opätovne potvrdzuje svoju predchádzajúcu pozíciu v súvislosti so zastavením projektu Nord Stream 2; |
| --- | --- |

d)

vzhľadom na prípad Navaľného opätovne potvrdzuje svoju predchádzajúcu pozíciu v súvislosti so zastavením projektu Nord Stream 2;

| e) | vyzvať Radu, aby prijala stratégiu EÚ na podporu ruských disidentov, mimovládnych organizácií a organizácií občianskej spoločnosti a nezávislých médií/reportérov, pričom v plnej miere využije mechanizmy obhajcu ľudských práv, vytvorí ďalšie príležitosti pre mladých Rusov na štúdium v EÚ a pomôže pri otvorení ruskej univerzity v exile v jednom z členských štátov; |
| --- | --- |

e)

vyzvať Radu, aby prijala stratégiu EÚ na podporu ruských disidentov, mimovládnych organizácií a organizácií občianskej spoločnosti a nezávislých médií/reportérov, pričom v plnej miere využije mechanizmy obhajcu ľudských práv, vytvorí ďalšie príležitosti pre mladých Rusov na štúdium v EÚ a pomôže pri otvorení ruskej univerzity v exile v jednom z členských štátov;

| f) | vyzvať Radu, aby okamžite začala s prípravami a prijala stratégiu EÚ pre budúce vzťahy s demokratickým Ruskom vrátane širokej ponuky stimulov a podmienok v záujme posilnenia domácich tendencií k slobode a demokracii; |
| --- | --- |

f)

vyzvať Radu, aby okamžite začala s prípravami a prijala stratégiu EÚ pre budúce vzťahy s demokratickým Ruskom vrátane širokej ponuky stimulov a podmienok v záujme posilnenia domácich tendencií k slobode a demokracii;

| 16. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, Rade Európy, Organizácii pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe a prezidentovi, vláde a parlamentu Ruskej federácie. |
| --- | --- |

16.

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/133 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/133

---

P9_TA(2020)0233

Situácia na Filipínach vrátane prípadu Marie Ressovej

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o situácii na Filipínach vrátane prípadu Marie Ressovej (2020/2782(RSP))

(2021/C 385/14)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o situácii na Filipínach, najmä na uznesenie z 15. septembra 2016 (1), zo 16. marca 2017 (2) a z 19. apríla 2018 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o situácii na Filipínach, najmä na uznesenie z 15. septembra 2016 (1), zo 16. marca 2017 (2) a z 19. apríla 2018 (3),

| — | so zreteľom na diplomatické vzťahy medzi Filipínami a EÚ (vtedy Európske hospodárske spoločenstvo (EHS)), ktoré boli nadviazané 12. mája 1964, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na diplomatické vzťahy medzi Filipínami a EÚ (vtedy Európske hospodárske spoločenstvo (EHS)), ktoré boli nadviazané 12. mája 1964,

| — | so zreteľom na Rámcovú dohodu o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Filipínskou republikou na strane druhej, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Rámcovú dohodu o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Filipínskou republikou na strane druhej,

| — | so zreteľom na štatút Filipín ako zakladajúceho člena Združenia národov juhovýchodnej Ázie (ASEAN), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štatút Filipín ako zakladajúceho člena Združenia národov juhovýchodnej Ázie (ASEAN),

| — | so zreteľom na spoločný pracovný dokument útvarov z 10. februára 2020 o vykonaní posúdenia Filipín za obdobie 2018 – 2019 na účely osobitného stimulačného opatrenia EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných (VSP+) (SWD(2020)0024), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločný pracovný dokument útvarov z 10. februára 2020 o vykonaní posúdenia Filipín za obdobie 2018 – 2019 na účely osobitného stimulačného opatrenia EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných (VSP+) (SWD(2020)0024),

| — | so zreteľom na vyhlásenie hovorcu ESVČ zo 16. júna 2020 o odsúdení Marie Ressovej a Reynalda Santosa, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie hovorcu ESVČ zo 16. júna 2020 o odsúdení Marie Ressovej a Reynalda Santosa,

| — | so zreteľom na usmernenia EÚ o ľudských právach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia EÚ o ľudských právach,

| — | so zreteľom na rezolúciu, ktorú Rada OSN pre ľudské práva prijala 11. júla 2019, o presadzovaní a ochrane ľudských práv na Filipínach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu, ktorú Rada OSN pre ľudské práva prijala 11. júla 2019, o presadzovaní a ochrane ľudských práv na Filipínach,

| — | so zreteľom na správu vysokej komisárky OSN pre ľudské práva Michelle Bacheletovej z 30. júna 2020 o situácii v oblasti ľudských práv na Filipínach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu vysokej komisárky OSN pre ľudské práva Michelle Bacheletovej z 30. júna 2020 o situácii v oblasti ľudských práv na Filipínach,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach (ICCPR) z roku 1966, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach (ICCPR) z roku 1966,

| — | so zreteľom na Rímsky štatút Medzinárodného trestného súdu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Rímsky štatút Medzinárodného trestného súdu,

| — | so zreteľom na zákon Filipínskej republiky č. 11479 z 3. júla 2020, známy aj ako zákon o boji proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zákon Filipínskej republiky č. 11479 z 3. júla 2020, známy aj ako zákon o boji proti terorizmu,

| — | so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Filipíny a EÚ majú dlhotrvajúce diplomatické, hospodárske, kultúrne a politické vzťahy; keďže Európska únia a Filipíny ratifikáciou dohody o partnerstve a spolupráci opätovne potvrdili svoj spoločný záväzok dodržiavať zásady dobrej správy veci verejných, demokracie, právneho štátu, ľudských práv, podpory sociálneho a hospodárskeho rozvoja, mieru a bezpečnosti v tomto regióne; |
| --- | --- |

A.

keďže Filipíny a EÚ majú dlhotrvajúce diplomatické, hospodárske, kultúrne a politické vzťahy; keďže Európska únia a Filipíny ratifikáciou dohody o partnerstve a spolupráci opätovne potvrdili svoj spoločný záväzok dodržiavať zásady dobrej správy veci verejných, demokracie, právneho štátu, ľudských práv, podpory sociálneho a hospodárskeho rozvoja, mieru a bezpečnosti v tomto regióne;

| B. | keďže v správe vysokej komisárky OSN pre ľudské práva o situácii v oblasti ľudských práv na Filipínach z 30. júna 2020 sa uvádza, že vraždy súvisiace s protidrogovou kampaňou vlády boli „rozšírené a systematické“ a že podľa vládnych údajov bolo zabitých najmenej 8 663 osôb; keďže existujú odhady, ktoré uvádzajú až trojnásobok tohto počtu; keďže prezident Duterte výslovne nabádal políciu, aby vykonávala mimosúdne popravy, a prisľúbil jej príslušníkom imunitu, zatiaľ čo policajti zapojení do takýchto praktík boli povýšení; keďže prezident Duterte prisľúbil, že bude pokračovať vo svojej protidrogovej kampani až do konca svojho súčasného prezidentského funkčného obdobia v roku 2022; keďže väčšina obetí pochádza z chudobných a marginalizovaných komunít; |
| --- | --- |

B.

keďže v správe vysokej komisárky OSN pre ľudské práva o situácii v oblasti ľudských práv na Filipínach z 30. júna 2020 sa uvádza, že vraždy súvisiace s protidrogovou kampaňou vlády boli „rozšírené a systematické“ a že podľa vládnych údajov bolo zabitých najmenej 8 663 osôb; keďže existujú odhady, ktoré uvádzajú až trojnásobok tohto počtu; keďže prezident Duterte výslovne nabádal políciu, aby vykonávala mimosúdne popravy, a prisľúbil jej príslušníkom imunitu, zatiaľ čo policajti zapojení do takýchto praktík boli povýšení; keďže prezident Duterte prisľúbil, že bude pokračovať vo svojej protidrogovej kampani až do konca svojho súčasného prezidentského funkčného obdobia v roku 2022; keďže väčšina obetí pochádza z chudobných a marginalizovaných komunít;

| C. | keďže priestor pre občiansku spoločnosť sa stále viac zužuje; keďže obhajcovia ľudských práv, novinári a aktivisti pravidelne čelia hrozbám, obťažovaniu, zastrašovaniu a násiliu za to, že sa snažia odhaliť údajné mimosúdne popravy a iné prípady porušovania ľudských práv v krajine; keďže podľa Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva (OHCHR) „sa obhajoba ľudských práv bežne kladie na rovnakú úroveň ako povstalecká činnosť“; keďže podľa OHCHR bolo v období od januára 2015 do decembra 2019 zabitých najmenej 208 obhajcov ľudských práv, novinárov a odborárov vrátane 30 žien; |
| --- | --- |

C.

keďže priestor pre občiansku spoločnosť sa stále viac zužuje; keďže obhajcovia ľudských práv, novinári a aktivisti pravidelne čelia hrozbám, obťažovaniu, zastrašovaniu a násiliu za to, že sa snažia odhaliť údajné mimosúdne popravy a iné prípady porušovania ľudských práv v krajine; keďže podľa Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva (OHCHR) „sa obhajoba ľudských práv bežne kladie na rovnakú úroveň ako povstalecká činnosť“; keďže podľa OHCHR bolo v období od januára 2015 do decembra 2019 zabitých najmenej 208 obhajcov ľudských práv, novinárov a odborárov vrátane 30 žien;

| D. | keďže Maria Ressa, filipínska novinárka, spoluzakladateľka a výkonná riaditeľka spravodajského webového sídla Rappler, čelí už dlho problémom kvôli svojej kritike vládnej „vojny proti drogám“ a kritickému informovaniu o mimosúdnych popravách na webovom sídle Rappler; keďže Maria Ressa a Reynaldo Santos Jr, investigatívny novinár pre Rappler, boli obvinení z „kybernetického ohovárania“ a 15. júna 2020 ich regionálny trestný súd v Manile odsúdil na neurčitý trest, pričom im hrozí trest odňatia slobody až na šesť rokov; keďže Maria Ressa a webové sídlo Rappler čelia najmenej šiestim ďalším obvineniam; |
| --- | --- |

D.

keďže Maria Ressa, filipínska novinárka, spoluzakladateľka a výkonná riaditeľka spravodajského webového sídla Rappler, čelí už dlho problémom kvôli svojej kritike vládnej „vojny proti drogám“ a kritickému informovaniu o mimosúdnych popravách na webovom sídle Rappler; keďže Maria Ressa a Reynaldo Santos Jr, investigatívny novinár pre Rappler, boli obvinení z „kybernetického ohovárania“ a 15. júna 2020 ich regionálny trestný súd v Manile odsúdil na neurčitý trest, pričom im hrozí trest odňatia slobody až na šesť rokov; keďže Maria Ressa a webové sídlo Rappler čelia najmenej šiestim ďalším obvineniam;

| E. | keďže začiatkom júla 2020 filipínsky Kongres hlasoval za odmietnutie obnovenia vysielacej licencie ABS-CBN, najväčšej televíznej a rozhlasovej siete krajiny; keďže skutočnosť, že prezident Duterte odmietol obnoviť vysielaciu licenciu, sa považuje za odvetný akt za informovanie týchto médií o protidrogovej kampani a o závažnom porušovaní ľudských práv; |
| --- | --- |

E.

keďže začiatkom júla 2020 filipínsky Kongres hlasoval za odmietnutie obnovenia vysielacej licencie ABS-CBN, najväčšej televíznej a rozhlasovej siete krajiny; keďže skutočnosť, že prezident Duterte odmietol obnoviť vysielaciu licenciu, sa považuje za odvetný akt za informovanie týchto médií o protidrogovej kampani a o závažnom porušovaní ľudských práv;

| F. | keďže senátorka Leila de Lima, jedna z hlavných odporcov protidrogovej kampane prezidenta Duterteho, bola 19. septembra 2016 odvolaná z funkcie predsedníčky výboru Senátu pre spravodlivosť a ľudské práva a od svojho zatknutia 24. februára 2017 zostáva vo väzbe; keďže existujú vážne obavy, že trestné činy, z ktorých bola senátorka de Lima obvinená, sú vykonštruované a politicky motivované; |
| --- | --- |

F.

keďže senátorka Leila de Lima, jedna z hlavných odporcov protidrogovej kampane prezidenta Duterteho, bola 19. septembra 2016 odvolaná z funkcie predsedníčky výboru Senátu pre spravodlivosť a ľudské práva a od svojho zatknutia 24. februára 2017 zostáva vo väzbe; keďže existujú vážne obavy, že trestné činy, z ktorých bola senátorka de Lima obvinená, sú vykonštruované a politicky motivované;

| G. | keďže podľa organizácie Global Witness bolo v roku 2019 zabitých najmenej 43 obhajcov práv k držbe pôdy; keďže väčšina z nich boli vedúcimi predstaviteľmi komunít a aktívnymi účastníkmi kampaní proti ťažobným projektom a agropodnikaniu; |
| --- | --- |

G.

keďže podľa organizácie Global Witness bolo v roku 2019 zabitých najmenej 43 obhajcov práv k držbe pôdy; keďže väčšina z nich boli vedúcimi predstaviteľmi komunít a aktívnymi účastníkmi kampaní proti ťažobným projektom a agropodnikaniu;

| H. | keďže domorodé obyvateľstvo na Filipínach predstavuje 10 – 20 % celkového obyvateľstva; keďže v roku 2018 osobitný spravodajca OSN pre práva pôvodného obyvateľstva označil Filipíny za jednu z krajín s najvyšším výskytom kriminalizácie a útokov proti obhajcom ľudských práv pôvodného obyvateľstva na svete; keďže OSN varovala, že militarizácia území domorodého obyvateľstva a obmedzovanie slobody zhromažďovania a prejavu narastajú a že tento vývoj úzko súvisí s obchodnými záujmami; keďže pretrvávajúci nedostatok bezpečnosti a hospodárskeho rozvoja na ostrove Mindanao, ako aj nahlásené porušenia medzinárodného humanitárneho práva a nedostatočný pokrok v oblasti spravodlivosti v prechodnom období a zmierenia sú aj naďalej vážnymi obavami; |
| --- | --- |

H.

keďže domorodé obyvateľstvo na Filipínach predstavuje 10 – 20 % celkového obyvateľstva; keďže v roku 2018 osobitný spravodajca OSN pre práva pôvodného obyvateľstva označil Filipíny za jednu z krajín s najvyšším výskytom kriminalizácie a útokov proti obhajcom ľudských práv pôvodného obyvateľstva na svete; keďže OSN varovala, že militarizácia území domorodého obyvateľstva a obmedzovanie slobody zhromažďovania a prejavu narastajú a že tento vývoj úzko súvisí s obchodnými záujmami; keďže pretrvávajúci nedostatok bezpečnosti a hospodárskeho rozvoja na ostrove Mindanao, ako aj nahlásené porušenia medzinárodného humanitárneho práva a nedostatočný pokrok v oblasti spravodlivosti v prechodnom období a zmierenia sú aj naďalej vážnymi obavami;

| I. | keďže Zara Alvarez, právna pracovníčka skupiny pre ľudské práva Karapatan, bola zastrelená 17. augusta 2020; keďže Zara Alvarez bola opakovane vystavená vyhrážkam, bola vystavená obťažovaniu z dôvodu svojej práce v oblasti ľudských práv a bola 13. členom svojej organizácie zabitým od polovice roka 2016; keďže Randall „Randy“ Echanis, obhajca mieru, aktivista za práva k držbe pôdy a člen skupiny Karapatan, bol mučený a zabitý 10. augusta 2020; keďže podľa OHCHR boli pán Echanis aj pani Alvarezová opakovane označovaní „červenou“ (označení ako teroristi alebo komunisti) a ich mená boli uvedené na zozname najmenej 600 osôb, v prípade ktorých filipínske ministerstvo spravodlivosti požiadalo v roku 2018 súd, aby ich vyhlásil za teroristov; |
| --- | --- |

I.

keďže Zara Alvarez, právna pracovníčka skupiny pre ľudské práva Karapatan, bola zastrelená 17. augusta 2020; keďže Zara Alvarez bola opakovane vystavená vyhrážkam, bola vystavená obťažovaniu z dôvodu svojej práce v oblasti ľudských práv a bola 13. členom svojej organizácie zabitým od polovice roka 2016; keďže Randall „Randy“ Echanis, obhajca mieru, aktivista za práva k držbe pôdy a člen skupiny Karapatan, bol mučený a zabitý 10. augusta 2020; keďže podľa OHCHR boli pán Echanis aj pani Alvarezová opakovane označovaní „červenou“ (označení ako teroristi alebo komunisti) a ich mená boli uvedené na zozname najmenej 600 osôb, v prípade ktorých filipínske ministerstvo spravodlivosti požiadalo v roku 2018 súd, aby ich vyhlásil za teroristov;

| J. | keďže OHCHR a osobitní spravodajcovia OSN vyjadrili obavy v súvislosti s tým, čo je zrejme „metódou zastrašovania“ nezávislých spravodajských zdrojov; keďže v roku 2020 sa Filipíny podľa svetového indexu slobody tlače, ktorý každoročne uverejňuje organizácia Novinári bez hraníc, umiestnili spomedzi 180 krajín na 136. mieste; keďže odvtedy, keď sa prezident Duterte dostal k moci, bolo zavraždených 16 novinárov; |
| --- | --- |

J.

keďže OHCHR a osobitní spravodajcovia OSN vyjadrili obavy v súvislosti s tým, čo je zrejme „metódou zastrašovania“ nezávislých spravodajských zdrojov; keďže v roku 2020 sa Filipíny podľa svetového indexu slobody tlače, ktorý každoročne uverejňuje organizácia Novinári bez hraníc, umiestnili spomedzi 180 krajín na 136. mieste; keďže odvtedy, keď sa prezident Duterte dostal k moci, bolo zavraždených 16 novinárov;

| K. | keďže v marci 2018 sa Filipíny stiahli z Medzinárodného trestného súdu (MTS) po tom, ako MTS začal „predbežné preskúmanie“ sťažnosti podanej proti prezidentovi Dutertemu v súvislosti s vysokým počtom zabití v rámci protidrogovej kampane; |
| --- | --- |

K.

keďže v marci 2018 sa Filipíny stiahli z Medzinárodného trestného súdu (MTS) po tom, ako MTS začal „predbežné preskúmanie“ sťažnosti podanej proti prezidentovi Dutertemu v súvislosti s vysokým počtom zabití v rámci protidrogovej kampane;

| L. | keďže v roku 2017 filipínska Snemovňa reprezentantov schválila návrh zákona o obnovení trestu smrti; keďže tento návrh zákona si vyžaduje predchádzajúci súhlas Senátu, aby ho prezident Duterte, ktorý aktívne bojuje za jeho obnovenie, mohol zaviesť do právneho poriadku; keďže opätovné zavedenie trestu smrti by bolo jasným porušením Druhého opčného protokolu k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach (ICCPR), ktorého sú Filipíny zmluvnou stranou; |
| --- | --- |

L.

keďže v roku 2017 filipínska Snemovňa reprezentantov schválila návrh zákona o obnovení trestu smrti; keďže tento návrh zákona si vyžaduje predchádzajúci súhlas Senátu, aby ho prezident Duterte, ktorý aktívne bojuje za jeho obnovenie, mohol zaviesť do právneho poriadku; keďže opätovné zavedenie trestu smrti by bolo jasným porušením Druhého opčného protokolu k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach (ICCPR), ktorého sú Filipíny zmluvnou stranou;

| M. | keďže orgány Filipín prijali 3. júla 2020 nový zákon o boji proti terorizmu; keďže podľa miestnych skupín občianskej spoločnosti zákon znepokojivo oslabuje záruky v oblasti ľudských práv, rozširuje vymedzenie pojmu terorizmus a predlžuje obdobie zadržiavania bez zatýkacieho rozkazu z 3 na 14 dní, čím sa stierajú významné rozdiely medzi kritikou, trestnou činnosťou a terorizmom, čo vyvoláva otázky týkajúce sa zákonnosti a ďalej zvyšuje riziko porušovania ľudských práv; |
| --- | --- |

M.

keďže orgány Filipín prijali 3. júla 2020 nový zákon o boji proti terorizmu; keďže podľa miestnych skupín občianskej spoločnosti zákon znepokojivo oslabuje záruky v oblasti ľudských práv, rozširuje vymedzenie pojmu terorizmus a predlžuje obdobie zadržiavania bez zatýkacieho rozkazu z 3 na 14 dní, čím sa stierajú významné rozdiely medzi kritikou, trestnou činnosťou a terorizmom, čo vyvoláva otázky týkajúce sa zákonnosti a ďalej zvyšuje riziko porušovania ľudských práv;

| N. | keďže prezident Duterte sa opakovane zapája do sexistických a mizogýnnych prejavov a foriem správania; keďže podľa miestnych mimovládnych organizácií sa počet prípadov násilia a sexuálneho zneužívania žien vrátane obhajkýň ľudských práv počas funkčného obdobia Duterteho zvýšil; keďže obhajkyne ľudských práv čelia ponižujúcim a sexuálne ladeným komentárom, hrozbám znásilnenia a útokom; |
| --- | --- |

N.

keďže prezident Duterte sa opakovane zapája do sexistických a mizogýnnych prejavov a foriem správania; keďže podľa miestnych mimovládnych organizácií sa počet prípadov násilia a sexuálneho zneužívania žien vrátane obhajkýň ľudských práv počas funkčného obdobia Duterteho zvýšil; keďže obhajkyne ľudských práv čelia ponižujúcim a sexuálne ladeným komentárom, hrozbám znásilnenia a útokom;

| O. | keďže v správe Medzinárodnej konfederácie odborových zväzov (ITUC) z roku 2020 sú Filipíny zaradené medzi 10 najnebezpečnejších krajín na svete pre pracovníkov; keďže filipínske odborové hnutie sa sťažuje na potláčanie práv pracovníkov, a to aj prostredníctvom označovania „červenou“, zmiznutí a zabíjania zástupcov pracovníkov a odborárov; |
| --- | --- |

O.

keďže v správe Medzinárodnej konfederácie odborových zväzov (ITUC) z roku 2020 sú Filipíny zaradené medzi 10 najnebezpečnejších krajín na svete pre pracovníkov; keďže filipínske odborové hnutie sa sťažuje na potláčanie práv pracovníkov, a to aj prostredníctvom označovania „červenou“, zmiznutí a zabíjania zástupcov pracovníkov a odborárov;

| P. | keďže komunita LGBTQI čelí neustálemu obťažovaniu; keďže prezident Duterte opakovane poukazuje na sexuálnu orientáciu politických oponentov, aby ich očiernil, a v máji 2019 vydal verejné vyhlásenia, z ktorých vyplýva, že homosexualita je chorobou; keďže v júni 2020 polícia tvrdo zakročila proti dúhovému pochodu LGBTQI a údajne zatkla 20 osôb; |
| --- | --- |

P.

keďže komunita LGBTQI čelí neustálemu obťažovaniu; keďže prezident Duterte opakovane poukazuje na sexuálnu orientáciu politických oponentov, aby ich očiernil, a v máji 2019 vydal verejné vyhlásenia, z ktorých vyplýva, že homosexualita je chorobou; keďže v júni 2020 polícia tvrdo zakročila proti dúhovému pochodu LGBTQI a údajne zatkla 20 osôb;

| Q. | keďže sa odhaduje, že na Filipínach je 60 000 až 100 000 detí zapojených do sietí zaoberajúcich sa prostitúciou; keďže neurčený počet detí je nútený pracovať za pracovných podmienok, ktoré znamenajú vykorisťovanie; keďže UNICEF vyjadril vážne znepokojenie nad znížením veku trestnej zodpovednosti; |
| --- | --- |

Q.

keďže sa odhaduje, že na Filipínach je 60 000 až 100 000 detí zapojených do sietí zaoberajúcich sa prostitúciou; keďže neurčený počet detí je nútený pracovať za pracovných podmienok, ktoré znamenajú vykorisťovanie; keďže UNICEF vyjadril vážne znepokojenie nad znížením veku trestnej zodpovednosti;

| R. | keďže v roku 2019 sa Filipíny v rebríčku korupcie, ktorý každoročne uverejňuje Transparency International, umiestnili spomedzi 180 krajín na 113. mieste; |
| --- | --- |

R.

keďže v roku 2019 sa Filipíny v rebríčku korupcie, ktorý každoročne uverejňuje Transparency International, umiestnili spomedzi 180 krajín na 113. mieste;

| S. | keďže od 25. decembra 2014 Filipíny využívajú posilnené obchodné preferencie v rámci všeobecného systému preferencií EÚ (VSP+); keďže toto postavenie závisí od ratifikácie a vykonávania 27 medzinárodných dohovorov o ľudských právach, pracovných právach, ochrane životného prostredia a dobrej správe vecí verejných; keďže v roku 2019 získalo v rámci tohto systému preferenčné zaobchádzanie 25 % celkového filipínskeho vývozu do EÚ (takmer 2 miliardy EUR); keďže napriek tomu, že EÚ zaznamenala výrazné zhoršenie situácie v oblasti ľudských práv v krajine, doteraz neaktivovala mechanizmus, ktorý by mohol viesť k pozastaveniu týchto obchodných výhod; |
| --- | --- |

S.

keďže od 25. decembra 2014 Filipíny využívajú posilnené obchodné preferencie v rámci všeobecného systému preferencií EÚ (VSP+); keďže toto postavenie závisí od ratifikácie a vykonávania 27 medzinárodných dohovorov o ľudských právach, pracovných právach, ochrane životného prostredia a dobrej správe vecí verejných; keďže v roku 2019 získalo v rámci tohto systému preferenčné zaobchádzanie 25 % celkového filipínskeho vývozu do EÚ (takmer 2 miliardy EUR); keďže napriek tomu, že EÚ zaznamenala výrazné zhoršenie situácie v oblasti ľudských práv v krajine, doteraz neaktivovala mechanizmus, ktorý by mohol viesť k pozastaveniu týchto obchodných výhod;

| 1. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad rýchlo sa zhoršujúcou situáciou v oblasti ľudských práv na Filipínach pod vedením prezidenta Duterteho; berie na vedomie uverejnenie správy vysokého komisára OSN pre ľudské práva z júna 2020 a vyzýva filipínsku vládu, aby prijala a vykonala všetky odporúčania uvedené v tejto správe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | dôrazne odsudzuje tisíce mimosúdnych popráv a iných závažných porušení ľudských práv v súvislosti s tzv. „vojnou proti drogám“; vyzýva filipínsku vládu, aby okamžite skoncovala so všetkými násilnosťami zameranými na podozrivých z drogovej činnosti a aby rozpustila súkromné a štátom podporované polovojenské skupiny; trvá na tom, že boj proti nelegálnym drogám sa musí vykonávať v plnom súlade s riadnym legislatívnym procesom v súlade s vnútroštátnym a medzinárodným právom a s dôrazom na verejné zdravie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odsudzuje všetky hrozby, obťažovanie, zastrašovanie, znásilňovanie a násilie voči tým, ktorí sa snažia odhaliť údajné mimosúdne popravy a iné porušenia ľudských práv v krajine vrátane aktivistov v oblasti ľudských práv a životného prostredia, odborárov a novinárov; odsudzuje zneužívanie právneho a justičného systému ako prostriedku na umlčanie kritických hlasov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva filipínske orgány, aby bezodkladne vykonali nestranné, transparentné, nezávislé a zmysluplné vyšetrovanie všetkých mimosúdnych popráv vrátane úmrtí Joryho Porquiu, Randalla „Randyho“ Echanisa a Zary Alvarezovej, ako aj iných údajných porušení; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je znepokojený zhoršujúcou sa úrovňou slobody tlače na Filipínach; odsudzuje všetky hrozby, obťažovanie, zastrašovanie, nespravodlivé trestné stíhania a násilie voči novinárom vrátane prípadu Marie Ressovej; žiada, aby sa zrušili všetky politicky motivované obvinenia voči nej a jej kolegom; pripomína, že sloboda tlače a sloboda prejavu sú základnými prvkami demokracie; vyzýva filipínske orgány, aby obnovili vysielaciu licenciu hlavnej audiovizuálnej skupiny ABS-CBN; vyzýva delegáciu EÚ a zastúpenia členských štátov EÚ v Manile, aby pozorne sledovali konanie voči Marii Ressovej a Reynaldovi Santosovi ml. a poskytli im všetku potrebnú pomoc; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opakuje svoju výzvu filipínskym orgánom, aby stiahli všetky politicky motivované obvinenia proti senátorke Leile de Limovej, aby ju prepustili, kým čaká na súdny proces, umožnili jej slobodne vykonávať jej práva a povinnosti ako volenej zástupkyni a aby jej počas väzby poskytli primerané bezpečnostné a hygienické podmienky; vyzýva EÚ, aby jej prípad naďalej pozorne sledovala; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opätovne pripomína svoju zásadnú podporu všetkým obhajcom ľudských práv a životného prostredia na Filipínach a ich práci; vyzýva delegáciu EÚ a zastúpenia členských štátov v krajine, aby zintenzívnili svoju podporu občianskej spoločnosti pri svojich kontaktoch s filipínskymi orgánmi a aby využili všetky dostupné nástroje na zvýšenie podpory práce obhajcov ľudských práv a životného prostredia a v prípade potreby uľahčili vydávanie núdzových víz a poskytli dočasné útočisko v členských štátoch EÚ; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naliehavo vyzýva filipínske orgány, aby uznali, že obhajcovia ľudských práv zohrávajú legitímnu úlohu pri zaručovaní mieru, spravodlivosti a demokracie; vyzýva filipínske orgány, aby za každých okolností zaručili fyzickú a psychickú integritu všetkých obhajcov ľudských práv a novinárov v krajine a aby zabezpečili, že budú môcť vykonávať svoju prácu v priaznivom prostredí a bez strachu z odvetných opatrení; víta skutočnosť, že filipínska Snemovňa reprezentantov jednomyseľne prijala zákon o ochrane obhajcov ľudských práv, a vyzýva Senát a prezidenta, aby ho bezodkladne vykonali; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyjadruje vážne znepokojenie nad nedávnym prijatím zákona o boji proti terorizmu a pripomína, že za žiadnych okolností nemožno za teroristické činy považovať obhajovanie, protesty, nesúhlas, štrajky a iné podobné uplatňovanie občianskych a politických práv; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby na prebiehajúcom 45. zasadnutí Rady OSN pre ľudské práva podporili prijatie rezolúcie s cieľom zaviesť nezávislé medzinárodné vyšetrovanie porušovania ľudských práv, ku ktorému došlo na Filipínach od roku 2016; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad rozhodnutím filipínskej vlády odstúpiť od Rímskeho štatútu; vyzýva vládu, aby toto rozhodnutie zrušila; nabáda MTS, aby pokračoval vo vyšetrovaní údajných zločinov proti ľudskosti v súvislosti so zabíjaním počas „boja proti drogám“; vyzýva filipínsku vládu, aby v plnej miere spolupracovala s Úradom prokurátora Medzinárodného trestného súdu v rámci jeho predbežného preskúmania situácie na Filipínach; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opätovne vyzýva filipínske orgány, aby okamžite zastavili prebiehajúce konania, ktorých cieľom je obnoviť trest smrti; pripomína, že EÚ považuje trest smrti za krutý a neľudský trest, ktorý nedokáže odradiť od kriminálneho správania; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naliehavo vyzýva Filipíny, aby dodržiavali svoje záväzky vyplývajúce z medzinárodného práva týkajúce sa ochrany ľudských práv pôvodného obyvateľstva, a to aj v súvislosti s ozbrojeným konfliktom; vyzýva vládu, aby dodržiavala ich práva, posilňovala ich postavenie a prijala účinnú politiku na zlepšenie ich životných podmienok; |
| --- | --- |

13.

| 14. | odsudzuje všetky formy násilia voči ženám a pripomína, že takéto násilie predstavuje závažné porušenie ľudských práv a dôstojnosti žien a dievčat; dôrazne odsudzuje opakované mizogýnske vyhlásenia prezidenta Duterteho; vyzýva prezidenta, aby sa k ženám správal s úctou a upustil od podnecovania k násiliu voči ženám; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odsudzuje všetky formy násilia voči LGBTQI osobám a pripomína, že takéto násilie predstavuje závažné porušenie ľudských práv a dôstojnosti žien a dievčat; dôrazne odsudzuje hanlivé a sexistické vyhlásenia prezidenta Duterteho o osobách, ktoré sa identifikujú ako osoby patriace do komunity LGBTQI; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je znepokojený rastúcou úrovňou korupcie v súčasnej filipínskej štátnej správe; vyzýva filipínske orgány, aby zintenzívnili svoje úsilie v oblasti účinného riešenia korupcie; zdôrazňuje, že je dôležité v tejto súvislosti dodržiavať základné zásady demokracie a právneho štátu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pripomína, že opatrenia prijaté vládami v reakcii na pandémiu by mali chrániť ľudské práva občanov a nemali by ich oslabovať; zdôrazňuje, že tieto opatrenia by mali byť nevyhnutné, primerané a nediskriminačné, mali by byť v súlade s medzinárodnými záväzkami v oblasti ľudských práv a vnútroštátnymi právnymi predpismi a mali by sa zachovať len tak dlho, ako sa to vyžaduje, a nemali by sa používať ako zámienka na obmedzovanie demokratického a občianskeho priestoru, základných slobôd a dodržiavania zásad právneho štátu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je znepokojený obchodovaním s ľuďmi, verbovaním do vojska a zapájaním detí do konfliktov v krajine a naliehavo vyzýva filipínsku vládu, aby takéto praktiky zastavila; nabáda vládu, aby zvýšila svoje úsilie o ochranu všetkých detí pred zneužívaním a aby presadzovala ich práva vrátane práva na vzdelanie domorodých detí; dôrazne odmieta akýkoľvek návrh na ďalšie zníženie veku trestnej zodpovednosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | odsudzuje hrozby, zastrašovanie a osobné útoky namierené proti držiteľom mandátu v rámci osobitných postupov OSN; naliehavo vyzýva filipínske orgány, aby spolupracovali s OHCHR a všetkými mechanizmami OSN v oblasti ľudských práv, a to aj uľahčením návštev krajiny a upustením od zastrašovania alebo pomsty voči nim; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vzhľadom na závažnosť porušovania ľudských práv v krajine vyzýva Európsku komisiu, aby vzhľadom na absenciu akéhokoľvek podstatného zlepšenia a ochoty spolupracovať zo strany filipínskych orgánov okamžite začala konanie, ktoré by mohlo viesť k dočasnému zrušeniu preferencií VSP+; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva filipínske orgány, aby podporili vykonávanie hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a zabezpečili účinné procesy náležitej starostlivosti v oblasti ľudských práv pre investičné, rozvojové a obchodné projekty, najmä pokiaľ ide o rozsiahle nadobúdanie poľnohospodárskych podnikov, ťažobný priemysel, infraštruktúrne projekty a spoluprácu so zapojením sektora bezpečnosti; vyzýva spoločnosti so sídlom v EÚ alebo pôsobiace v rámci EÚ, aby prísne dodržiavali hlavné zásady OSN a medzinárodné a vnútroštátne právne predpisy v oblasti ľudských práv a aby vykonávali dôkladný a komplexný proces náležitej starostlivosti v súvislosti so všetkými svojim obchodnými operáciami a vzťahmi v rámci krajiny; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, aby pozorne monitoroval situáciu na Filipínach a pravidelne podával správy Európskemu parlamentu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam členských štátov, prezidentovi, vláde a Filipínskemu kongresu, vládam členských štátov Združenia národov juhovýchodnej Ázie (ASEAN), vysokému komisárovi OSN pre ľudské práva, generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov a generálnemu tajomníkovi Združenia národov juhovýchodnej Ázie (ASEAN). |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 204, 13.6.2018, s. 123.

(2)  Ú. v. EÚ C 263, 25.7.2018, s. 113.

(3)  Ú. v. EÚ C 390, 18.11.2019, s. 104.

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/138 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/138

---

P9_TA(2020)0234

Prípad Dr. Denisa Mukwegeho v Konžskej demokratickej republike (KDR)

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o prípade Dr. Denisa Mukwegeho v Konžskej demokratickej republike (2020/2783(RSP))

(2021/C 385/15)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Konžskej demokratickej republike, najmä na uznesenie z 18. januára 2018 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Konžskej demokratickej republike, najmä na uznesenie z 18. januára 2018 (1),

| — | so zreteľom na vyhlásenie podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa (VP/PK) v mene EÚ z 20. mája 2020 o bezpečnostnej situácii v Ituri, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa (VP/PK) v mene EÚ z 20. mája 2020 o bezpečnostnej situácii v Ituri,

| — | so zreteľom na závery Rady z 9. decembra 2019 o Konžskej demokratickej republike, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 9. decembra 2019 o Konžskej demokratickej republike,

| — | so zreteľom na rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN, najmä rezolúciu č. 2528 z 25. júna 2020 o situácii v Konžskej demokratickej republike a rezolúciu č. 2463 z 29. marca 2019 o predĺžení mandátu Stabilizačnej misie OSN v Konžskej demokratickej republike (MONUSCO); |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN, najmä rezolúciu č. 2528 z 25. júna 2020 o situácii v Konžskej demokratickej republike a rezolúciu č. 2463 z 29. marca 2019 o predĺžení mandátu Stabilizačnej misie OSN v Konžskej demokratickej republike (MONUSCO);

| — | so zreteľom na opatrenia stanovené v rezolúcii Bezpečnostnej rady OSN č. 2528, ktorou sa do júla 2021 obnovil súbor sankcií, ako napríklad zbrojné embargo voči ozbrojeným skupinám v Konžskej demokratickej republike, zákaz cestovania pre jednotlivcov a zmrazenie aktív jednotlivcov a subjektov určených sankčným výborom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na opatrenia stanovené v rezolúcii Bezpečnostnej rady OSN č. 2528, ktorou sa do júla 2021 obnovil súbor sankcií, ako napríklad zbrojné embargo voči ozbrojeným skupinám v Konžskej demokratickej republike, zákaz cestovania pre jednotlivcov a zmrazenie aktív jednotlivcov a subjektov určených sankčným výborom,

| — | so zreteľom na správu OSN z augusta 2010, ktorá obsahuje súhrn najzávažnejších prípadov porušovania ľudských práv a medzinárodného humanitárneho práva na území Konžskej demokratickej republiky v období od marca 1993 do júna 2003, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu OSN z augusta 2010, ktorá obsahuje súhrn najzávažnejších prípadov porušovania ľudských práv a medzinárodného humanitárneho práva na území Konžskej demokratickej republiky v období od marca 1993 do júna 2003,

| — | so zreteľom na udelenie Sacharovovej ceny Európskeho parlamentu za slobodu myslenia Dr. Denisovi Mukwegemu v roku 2014, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na udelenie Sacharovovej ceny Európskeho parlamentu za slobodu myslenia Dr. Denisovi Mukwegemu v roku 2014,

| — | so zreteľom na udelenie Nobelovej ceny za mier Dr. Denisovi Mukwegemu v roku 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na udelenie Nobelovej ceny za mier Dr. Denisovi Mukwegemu v roku 2018,

| — | so zreteľom na vyhlásenie vysokej komisárky OSN pre ľudské práva Michelle Bacheletovej z 28. augusta 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie vysokej komisárky OSN pre ľudské práva Michelle Bacheletovej z 28. augusta 2020,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie VP/PK Josepa Borrella a osobitnej zástupkyne OSN pre sexuálne násilie počas konfliktov Pramily Pattenovej z 18. júna 2020 pri príležitosti Medzinárodného dňa za odstránenie sexuálneho násilia v konfliktoch, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie VP/PK Josepa Borrella a osobitnej zástupkyne OSN pre sexuálne násilie počas konfliktov Pramily Pattenovej z 18. júna 2020 pri príležitosti Medzinárodného dňa za odstránenie sexuálneho násilia v konfliktoch,

| — | so zreteľom na usmernenia EÚ o ochrancoch ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia EÚ o ochrancoch ľudských práv,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/821 zo 17. mája 2017, ktorým sa ustanovujú povinnosti náležitej starostlivosti v dodávateľskom reťazci dovozcov Únie dovážajúcich cín, tantal a volfrám, ich rudy a zlato s pôvodom v oblastiach zasiahnutých konfliktom a vo vysokorizikových oblastiach (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/821 zo 17. mája 2017, ktorým sa ustanovujú povinnosti náležitej starostlivosti v dodávateľskom reťazci dovozcov Únie dovážajúcich cín, tantal a volfrám, ich rudy a zlato s pôvodom v oblastiach zasiahnutých konfliktom a vo vysokorizikových oblastiach (2),

| — | so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej (Dohoda z Cotonou), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej (Dohoda z Cotonou),

| — | so zreteľom na Africkú chartu ľudských a občianskych práv, ktorá bola prijatá 27. júna 1981 a nadobudla účinnosť 21. októbra 1986, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu ľudských a občianskych práv, ktorá bola prijatá 27. júna 1981 a nadobudla účinnosť 21. októbra 1986,

| — | so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 o ženách, mieri a bezpečnosti, ktorá bola jednomyseľne prijatá 31. októbra 2000, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 o ženách, mieri a bezpečnosti, ktorá bola jednomyseľne prijatá 31. októbra 2000,

| — | so zreteľom na ústavu Konžskej demokratickej republiky prijatú 18. februára 2006, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ústavu Konžskej demokratickej republiky prijatú 18. februára 2006,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv,

| — | so zreteľom na Chartu Organizácie Spojených národov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu Organizácie Spojených národov,

| — | so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Konžskú demokratickú republiku naďalej sužuje násilie, útoky, zabíjanie a rozsiahle porušovanie ľudských práv, ktoré páchajú domáce a zahraničné ozbrojené skupiny, najmä na východe krajiny; keďže tieto útoky sa v posledných týždňoch znásobili, a to najmä na hranici medzi Ituri a Severným Kivu; |
| --- | --- |

A.

keďže Konžskú demokratickú republiku naďalej sužuje násilie, útoky, zabíjanie a rozsiahle porušovanie ľudských práv, ktoré páchajú domáce a zahraničné ozbrojené skupiny, najmä na východe krajiny; keďže tieto útoky sa v posledných týždňoch znásobili, a to najmä na hranici medzi Ituri a Severným Kivu;

| B. | keďže Dr. Denis Mukwege, renomovaný konžský gynekológ, zasvätil väčšinu svojho života ukončeniu používania sexuálneho násilia ako zbrane vo vojnových a ozbrojených konfliktoch; keďže Dr. Mukwege založil v roku 1999 v Bukavu nemocnicu Panzi s cieľom poskytovať starostlivosť obetiam sexuálneho a rodovo motivovaného násilia vo východnej časti Konžskej demokratickej republiky; keďže od založenia nemocnice až do augusta 2018 bolo v nemocnici Panzi ošetrených takmer 55 000 obetí; |
| --- | --- |

B.

keďže Dr. Denis Mukwege, renomovaný konžský gynekológ, zasvätil väčšinu svojho života ukončeniu používania sexuálneho násilia ako zbrane vo vojnových a ozbrojených konfliktoch; keďže Dr. Mukwege založil v roku 1999 v Bukavu nemocnicu Panzi s cieľom poskytovať starostlivosť obetiam sexuálneho a rodovo motivovaného násilia vo východnej časti Konžskej demokratickej republiky; keďže od založenia nemocnice až do augusta 2018 bolo v nemocnici Panzi ošetrených takmer 55 000 obetí;

| C. | keďže Dr. Mukwege sa už dlho vyslovuje za ochranu ľudských práv, potrebu zodpovednosti a vykonávanie odporúčaní uvedených v správe OSN o ľudských právach mapujúcej prípady porušenia v regióne v rokoch 1993 až 2003; keďže Dr. Mukwege v októbri 2012 len tesne unikol pokusu o vraždu, keď ozbrojenci v civilnom oblečení zaútočili na jeho dom v Bukavu, pričom jeho telesný strážca prišiel o život; |
| --- | --- |

C.

keďže Dr. Mukwege sa už dlho vyslovuje za ochranu ľudských práv, potrebu zodpovednosti a vykonávanie odporúčaní uvedených v správe OSN o ľudských právach mapujúcej prípady porušenia v regióne v rokoch 1993 až 2003; keďže Dr. Mukwege v októbri 2012 len tesne unikol pokusu o vraždu, keď ozbrojenci v civilnom oblečení zaútočili na jeho dom v Bukavu, pričom jeho telesný strážca prišiel o život;

| D. | keďže Dr. Mukwege je terčom vážnych a neustálych hrozieb vrátane vyhrážania sa smrťou voči nemu, jeho rodine a zdravotníckemu personálu v nemocnici Panzi; keďže počet týchto hrozieb v posledných mesiacoch stúpa v reakcii na opakované výzvy Dr. Mukwegeho z júla 2020 na ukončenie beztrestnosti páchateľov sexuálnych trestných činov a masakier v Kipupu, Sange a v provincii Ituri; |
| --- | --- |

D.

keďže Dr. Mukwege je terčom vážnych a neustálych hrozieb vrátane vyhrážania sa smrťou voči nemu, jeho rodine a zdravotníckemu personálu v nemocnici Panzi; keďže počet týchto hrozieb v posledných mesiacoch stúpa v reakcii na opakované výzvy Dr. Mukwegeho z júla 2020 na ukončenie beztrestnosti páchateľov sexuálnych trestných činov a masakier v Kipupu, Sange a v provincii Ituri;

| E. | keďže Dr. Mukwege získal v roku 2018 Nobelovu cenu za mier a v roku 2014 Sacharovovu cenu Európskeho parlamentu za slobodu myslenia za to, že svoj život zasvätil poskytovaniu starostlivosti obetiam sexuálneho násilia v Konžskej demokratickej republike; keďže ako laureát Sacharovovej ceny má Dr. Mukwege nárok na plnú podporu Európskeho parlamentu; keďže Dr. Mukwege sa vďaka svojim úspechom a medzinárodným uznaniam stal významnou verejnou osobnosťou a medzinárodným symbolom a zaslúži si osobitnú ochranu pred hrozbami; |
| --- | --- |

E.

keďže Dr. Mukwege získal v roku 2018 Nobelovu cenu za mier a v roku 2014 Sacharovovu cenu Európskeho parlamentu za slobodu myslenia za to, že svoj život zasvätil poskytovaniu starostlivosti obetiam sexuálneho násilia v Konžskej demokratickej republike; keďže ako laureát Sacharovovej ceny má Dr. Mukwege nárok na plnú podporu Európskeho parlamentu; keďže Dr. Mukwege sa vďaka svojim úspechom a medzinárodným uznaniam stal významnou verejnou osobnosťou a medzinárodným symbolom a zaslúži si osobitnú ochranu pred hrozbami;

| F. | keďže prezident Konžskej demokratickej republiky Félix Tshisekedi v auguste 2020 odsúdil vyhrážanie sa smrťou a prisľúbil, že prijme opatrenia na zaistenie bezpečnosti Dr. Mukwegeho; |
| --- | --- |

F.

keďže prezident Konžskej demokratickej republiky Félix Tshisekedi v auguste 2020 odsúdil vyhrážanie sa smrťou a prisľúbil, že prijme opatrenia na zaistenie bezpečnosti Dr. Mukwegeho;

| G. | keďže bezpečnostnú ochranu Dr. Mukwegeho a nemocnice Panzi zaisťovala OSN prostredníctvom misie MONUSCO; keďže táto ochrana bola v máji 2020 stiahnutá, ale 9. septembra 2020 ju obnovili po búrlivých medzinárodných protestoch vrátane výziev Európskeho parlamentu týkajúcich sa bezpečnosti Dr. Mukwegeho; keďže dlhodobá ochrana Dr. Mukwegeho zostáva nejasná a treba ju zabezpečiť; |
| --- | --- |

G.

keďže bezpečnostnú ochranu Dr. Mukwegeho a nemocnice Panzi zaisťovala OSN prostredníctvom misie MONUSCO; keďže táto ochrana bola v máji 2020 stiahnutá, ale 9. septembra 2020 ju obnovili po búrlivých medzinárodných protestoch vrátane výziev Európskeho parlamentu týkajúcich sa bezpečnosti Dr. Mukwegeho; keďže dlhodobá ochrana Dr. Mukwegeho zostáva nejasná a treba ju zabezpečiť;

| H. | keďže do ulíc konžského hlavného mesta Kinshasa vyšli demonštranti, aby vyjadrili Dr. Denisovi Mukwegemu podporu, pričom požadovali jeho ochranu; |
| --- | --- |

H.

keďže do ulíc konžského hlavného mesta Kinshasa vyšli demonštranti, aby vyjadrili Dr. Denisovi Mukwegemu podporu, pričom požadovali jeho ochranu;

| I. | keďže 12. marca 2017 ozbrojení muži popravili dvoch vyšetrovateľov OSN – Švédku Zaidu Catalánovú a Američana Michaela Sharpa –, keď dokumentovali porušovanie ľudských práv v centrálnom regióne Kasai v Konžskej demokratickej republike; |
| --- | --- |

I.

keďže 12. marca 2017 ozbrojení muži popravili dvoch vyšetrovateľov OSN – Švédku Zaidu Catalánovú a Američana Michaela Sharpa –, keď dokumentovali porušovanie ľudských práv v centrálnom regióne Kasai v Konžskej demokratickej republike;

| J. | keďže 22. júla 2020 bolo v Kalehe (Južné Kivu) svojvoľne zatknutých niekoľko obhajcov ľudských práv a členov občianskeho hnutia Lutte pour le Changement (LUCHA) za to, že odsúdili krádež verejného pouličného osvetlenia, ktoré bolo nainštalované na zvýšenie bezpečnosti; keďže obhajca ľudských práv a člen hnutia LUCHA Lucien Byamungu Munganga bol v Kalehe svojvoľne zatknutý, keď pokojne demonštroval za ich prepustenie, a v súčasnosti je vo väzbe v centrálnej väznici Kalehe; keďže boli vyjadrené obavy v súvislosti s obhajcom ľudských práv Josuém Arunom, provinčným predsedom Société Civile Environnementale et Agro-Rurale du Congo so sídlom v Bukavu; |
| --- | --- |

J.

keďže 22. júla 2020 bolo v Kalehe (Južné Kivu) svojvoľne zatknutých niekoľko obhajcov ľudských práv a členov občianskeho hnutia Lutte pour le Changement (LUCHA) za to, že odsúdili krádež verejného pouličného osvetlenia, ktoré bolo nainštalované na zvýšenie bezpečnosti; keďže obhajca ľudských práv a člen hnutia LUCHA Lucien Byamungu Munganga bol v Kalehe svojvoľne zatknutý, keď pokojne demonštroval za ich prepustenie, a v súčasnosti je vo väzbe v centrálnej väznici Kalehe; keďže boli vyjadrené obavy v súvislosti s obhajcom ľudských práv Josuém Arunom, provinčným predsedom Société Civile Environnementale et Agro-Rurale du Congo so sídlom v Bukavu;

| K. | keďže Konžská demokratická republika je od marca 2018 signatárom Maputského protokolu; |
| --- | --- |

K.

keďže Konžská demokratická republika je od marca 2018 signatárom Maputského protokolu;

| L. | keďže 3. septembra 2020 bolo 20 vojakov a policajtov Konžskej demokratickej republiky odsúdených za znásilnenie na východe krajiny na 5 až 20 rokov väzenia; |
| --- | --- |

L.

keďže 3. septembra 2020 bolo 20 vojakov a policajtov Konžskej demokratickej republiky odsúdených za znásilnenie na východe krajiny na 5 až 20 rokov väzenia;

| M. | keďže Európsky parlament 12. augusta 2020, VP/PK 20. augusta 2020, Úrad vysokého komisára OSN pre ľudské práva 28. augusta 2020, ako aj viaceré národné a medzinárodné inštitúcie a organizácie pri viacerých ďalších príležitostiach verejne vyzvali orgány Konžskej demokratickej republiky, aby začali vyšetrovanie trestných činov v súvislosti s pretrvávajúcimi hrozbami voči Dr. Mukwegemu a obnovili ochranu príslušníkov mierových síl OSN; |
| --- | --- |

M.

keďže Európsky parlament 12. augusta 2020, VP/PK 20. augusta 2020, Úrad vysokého komisára OSN pre ľudské práva 28. augusta 2020, ako aj viaceré národné a medzinárodné inštitúcie a organizácie pri viacerých ďalších príležitostiach verejne vyzvali orgány Konžskej demokratickej republiky, aby začali vyšetrovanie trestných činov v súvislosti s pretrvávajúcimi hrozbami voči Dr. Mukwegemu a obnovili ochranu príslušníkov mierových síl OSN;

| N. | keďže OSN vyjadrila odhodlanie pokračovať vo výcviku svojich kolegov v Konžskej demokratickej republike, aby umožnila stabilné a dlhodobé bezpečnostné riešenie; |
| --- | --- |

N.

keďže OSN vyjadrila odhodlanie pokračovať vo výcviku svojich kolegov v Konžskej demokratickej republike, aby umožnila stabilné a dlhodobé bezpečnostné riešenie;

| 1. | vyjadruje hlboké znepokojenie v súvislosti s vážnym nebezpečenstvom, ktoré hrozí Dr. Mukwegemu; odsudzuje vyhrážanie sa smrťou, ktorému čelí, ako aj vyhrážky voči jeho rodine a zamestnancom; vyjadruje Dr. Mukwegemu plnú solidaritu a podporu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzdvihuje Dr. Mukwegeho za jeho odvahu a celoživotný boj proti sexuálnemu násiliu ako zbrani používanej vo vojnách a ozbrojených konfliktoch; zdôrazňuje význam verejného postoja Dr. Mukwegeho pokiaľ ide o odsúdenie porušovania ľudských práv v KDR, ktorý zastáva už niekoľko desaťročí; |
| --- | --- |

2.

| 3. | víta rozhodnutie OSN opätovne zabezpečiť Dr. Mukwegemu bezpečnostnú ochranu misie MONUSCO; opakuje, že jeho osobná ochrana je prvoradá a naliehavá; naliehavo vyzýva OSN, aby mu zabezpečila stabilnú a trvalú ochranu, najmä vzhľadom na vážne vyhrážky smrťou, ktorým čelí; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naliehavo vyzýva vládu KDR, aby bezodkladne a komplexne vyšetrila vyhrážanie sa prostredníctvom sociálnych médií, telefonických hovorov a priamych správ nielen Dr. Mukwegemu, ale aj jeho rodine a personálu nemocnice Panzi, ako to prisľúbil prezident Félix Tshisekedi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že Sacharovova cena za slobodu myslenia nie je len ocenením, ale aj záväzkom, ktorý prijali poslanci Európskeho parlamentu, že budú podporovať ľudské práva spolu s laureátmi Sacharovovej ceny a vynakladať všetko úsilie, aby laureáti mohli slobodne a bezpečne pokračovať v obhajobe ľudských práv a základných slobôd; |
| --- | --- |

5.

| 6. | víta výslovný záväzok Dr. Mukwegeho v súvislosti s prácou vykonanou v správe OSN z roku 2010 obsahujúcej súhrn prípadov; odsudzuje nedostatočný pokrok medzinárodného spoločenstva pri vykonávaní jej odporúčaní; vyzýva orgány KDR, aby zintenzívnili úsilie s cieľom zabrániť ďalšiemu porušovaniu ľudských práv vo východnej časti KDR a aby prijali opatrenia na vytvorenie mechanizmov, ktoré zaistia obetiam budúcich konfliktov právo na spravodlivosť a odškodnenie; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podporuje preto návrhy na zriadenie špecializovaných zmiešaných komôr na súdoch KDR, aby sa súdnym orgánom KDR a medzinárodnému spoločenstvu umožnilo spolupracovať a stíhať porušovanie ľudských práv; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naliehavo vyzýva vládu KDR, aby prehodnotila činnosť predchádzajúcej Komisie pravdy a zmierenia; plne podporuje požiadavku prezidenta Tshisekediho adresovanú svojej vláde, aby zriadila mechanizmus spravodlivosti v prechodnom období, ktorým by sa súdili najzávažnejšie trestné činy, a pevne dúfa, že Rada ministrov včas prijme dva návrhy dekrétov, ktoré sa posudzujú už niekoľko mesiacov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žiada členské štáty Bezpečnostnej rady OSN, aby vyzvali na zriadenie medzinárodného trestného tribunálu, ktorý by sa zaoberal zdokumentovanými prípadmi porušovania ľudských práv z obdobia pred rokom 2002; |
| --- | --- |

9.

| 10. | dôrazne odmieta svojvoľné zatknutie Luciena Byamungua Mungangu a ďalších členov hnutia LUCHA a požaduje ich bezpodmienečné a okamžité prepustenie; zdôrazňuje, že treba chrániť obhajcov ľudských práv, ako je Josué Aruna; |
| --- | --- |

10.

| 11. | považuje za pozitívny krok vpred, že 3. septembra 2020 boli odsúdení vojaci vinní zo znásilňovania vo východnej časti KDR; považuje za potrebné zintenzívniť boj proti beztrestnosti milícií a ozbrojených síl v krajine s cieľom zabezpečiť dotknutému obyvateľstvu mier a bezpečnosť; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyjadruje uznanie všetkým obhajcom ľudských práv v KDR, ktorí aj naďalej vykonávajú svoju prácu napriek problémom, ktorým sú vystavení, a víta otvorené odsúdenie týchto udalostí viacerými vnútroštátnymi a medzinárodnými organizáciami; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva PK/VP a delegáciu a misie EÚ v KDR, aby zvýšili viditeľnú podporu obhajcom ľudských práv v KDR využitím všetkých dostupných nástrojov (t. j. politických, diplomatických a finančných) ako ochranné opatrenie s cieľom uznať ich prácu v oblasti ľudských práv a oceniť ich dôležitú úlohu ako obhajcov ľudských práv v boji za stabilitu a mier v regióne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzýva EÚ, aby zachovala v platnosti sankcie voči páchateľom násilia a porušovania ľudských práv v KDR, a vyzýva na ich rozšírenie aj na páchateľov uvedených v správe OSN o súhrne prípadov porušovania práv; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odsudzuje využívanie sexuálneho násilia na ženách v konfliktoch a vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby sa urýchlene snažilo skoncovať s desivou praktikou sexuálneho a rodovo motivovaného násilia v ozbrojených konfliktoch a vo vojnách, aby chránilo obete, ukončilo beztrestnosť páchateľov a zaručilo obetiam prístup k spravodlivosti, odškodneniu a náprave; |
| --- | --- |

15.

| 16. | víta pokrok dosiahnutý ratifikáciou Maputského protokolu o právach žien; podčiarkuje význam vykonávania tohto protokolu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pripomína, že páchateľmi násilia vo východnej časti KDR sú ozbrojené domáce a zahraničné povstalecké skupiny, ktoré sú financované nerastnými surovinami a bojujú o prístup k ich náleziskám; zdôrazňuje, že každý obchodný, individuálny alebo štátny prípadne so štátom spojený aktér, ktorý prispieva k páchaniu týchto trestných činov, musí byť postavený pred súd; víta, že v januári 2021 nadobudne v EÚ účinnosť nariadenie o nerastoch z konfliktných oblastí ako prvý z mnohých krokov, ktoré medzinárodné spoločenstvo potrebuje na vyriešenie tohto hlboko zakoreneného problému; zdôrazňuje naliehavú potrebu ďalších opatrení týkajúcich sa povinnej náležitej starostlivosti a zodpovedného obchodného správania podnikov pôsobiacich v konfliktných oblastiach; |
| --- | --- |

17.

| 18. | dôrazne vyzýva na cezhraničnú spoluprácu v oblasti Veľkých jazier v Afrike a vytvorenie regionálnej stratégie susedných krajín na riešenie násilia a porušovania ľudských práv v KDR; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že bol na neurčito odložený minisamit v Gome, pôvodne naplánovaný na základe pozvania KDR na 13. septembra 2020, ktorého cieľom bolo zvolať päť hláv štátov z oblasti Veľkých jazier v Afrike, aby rokovali o spôsoboch nastolenia mieru v regióne; pevne verí, že samit bude možné čo najskôr opäť naplánovať v novom termíne a že povedie k zmierneniu napätia medzi susednými krajinami; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedovi Európskej komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, osobitnému zástupcovi EÚ pre ľudské práva, Rade ministrov a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ, nórskemu Nobelovmu výboru, prezidentovi, predsedovi vlády a parlamentu Konžskej demokratickej republiky a Africkej únii a jej inštitúciám. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 458, 19.12.2018, s. 52.

(2)  Ú. v. EÚ L 130, 19.5.2017, s. 1.

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/142 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/142

---

P9_TA(2020)0235

Humanitárna situácia v Mozambiku

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o humanitárnej situácii v Mozambiku (2020/2784(RSP))

(2021/C 385/16)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948,

| — | so zreteľom na medzinárodné dohovory a protokoly zamerané proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na medzinárodné dohovory a protokoly zamerané proti terorizmu,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach z roku 1966 (ďalej len „ICCPR“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach z roku 1966 (ďalej len „ICCPR“),

| — | so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj a na ciele udržateľného rozvoja OSN, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj a na ciele udržateľného rozvoja OSN,

| — | so zreteľom na správu Úradu OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí z 10. septembra 2020 o situácii v Mozambiku (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Úradu OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí z 10. septembra 2020 o situácii v Mozambiku (1),

| — | so zreteľom na správu Úradu OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí z 29. júna 2020 o situácii v Mozambiku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Úradu OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí z 29. júna 2020 o situácii v Mozambiku,

| — | so zreteľom na stanovisko o Mozambiku prijaté na 87. zasadnutí pracovnej skupiny OSN pre svojvoľné zadržiavanie (UNWGAD) 1. mája 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko o Mozambiku prijaté na 87. zasadnutí pracovnej skupiny OSN pre svojvoľné zadržiavanie (UNWGAD) 1. mája 2020,

| — | so zreteľom na správy Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva (OHCHR) o Mozambiku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správy Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva (OHCHR) o Mozambiku,

| — | so zreteľom na správu pracovnej skupiny OSN pre všeobecné pravidelné preskúmanie z 12. apríla 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu pracovnej skupiny OSN pre všeobecné pravidelné preskúmanie z 12. apríla 2016,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu, ktorý prijalo Valné zhromaždenie OSN 10. decembra 1984, a na opčný protokol k nemu prijatý Valným zhromaždením OSN 18. decembra 2002, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu, ktorý prijalo Valné zhromaždenie OSN 10. decembra 1984, a na opčný protokol k nemu prijatý Valným zhromaždením OSN 18. decembra 2002,

| — | so zreteľom na závery Rady o Mozambiku z 22. apríla 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady o Mozambiku z 22. apríla 2020,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. marca 2020 s názvom Smerom ku komplexnej stratégii pre Afriku (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. marca 2020 s názvom Smerom ku komplexnej stratégii pre Afriku (JOIN(2020)0004),

| — | so zreteľom na výročnú správu EÚ o ľudských právach a demokracii vo svete v roku 2019: Mozambik, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu EÚ o ľudských právach a demokracii vo svete v roku 2019: Mozambik,

| — | so zreteľom na národný indikatívny program EÚ Mozambik a 11. Európsky rozvojový fond na roky 2014 – 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na národný indikatívny program EÚ Mozambik a 11. Európsky rozvojový fond na roky 2014 – 2020,

| — | so zreteľom na záverečnú správu volebnej pozorovateľskej misie Európskej únie (EU EOM) v Mozambiku o všeobecných voľbách a voľbách do provinčného zhromaždenia z 15. októbra 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu volebnej pozorovateľskej misie Európskej únie (EU EOM) v Mozambiku o všeobecných voľbách a voľbách do provinčného zhromaždenia z 15. októbra 2019,

| — | so zreteľom na Dohodu z Cotonou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu z Cotonou,

| — | so zreteľom na 28. politický dialóg medzi EÚ a Mozambikom z 5. júna 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na 28. politický dialóg medzi EÚ a Mozambikom z 5. júna 2020,

| — | so zreteľom na Dohodu o hospodárskom partnerstve medzi Juhoafrickým rozvojovým spoločenstvom (SADC) a EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o hospodárskom partnerstve medzi Juhoafrickým rozvojovým spoločenstvom (SADC) a EÚ,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Mozambiku a regióne SADC, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Mozambiku a regióne SADC,

| — | so zreteľom na vyhlásenie z 29. júna 2020 spolupredsedu Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie z 29. júna 2020 spolupredsedu Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ,

| — | so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov,

| — | so zreteľom na Africkú chartu o demokracii, voľbách a správe vecí verejných, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu o demokracii, voľbách a správe vecí verejných,

| — | so zreteľom na Dohovor Organizácie africkej jednoty o predchádzaní terorizmu a boji proti nemu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor Organizácie africkej jednoty o predchádzaní terorizmu a boji proti nemu,

| — | so zreteľom na zakladajúce princípy SADC, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zakladajúce princípy SADC,

| — | so zreteľom na závery SADC zo 17. augusta 2020 o Mozambiku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery SADC zo 17. augusta 2020 o Mozambiku,

| — | so zreteľom na dohodu o mieri a národnom zmierení z roku 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu o mieri a národnom zmierení z roku 2019,

| — | so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže od októbra 2017 teroristická skupina aš-Šabáb, údajne pridružená k ozbrojenej skupine nazývanej Islamský štát stredoafrickej provincie, spustila viac ako 500 násilných útokov v severnej provincii Cabo Delgado, terorizuje miestne obyvateľstvo, čo si vyžiadalo viac ako 1 500 životov a viedlo k vysídleniu viac ako 250 000 ľudí a viac ako 700 000 ľudí potrebovalo pomoc; |
| --- | --- |

A.

keďže od októbra 2017 teroristická skupina aš-Šabáb, údajne pridružená k ozbrojenej skupine nazývanej Islamský štát stredoafrickej provincie, spustila viac ako 500 násilných útokov v severnej provincii Cabo Delgado, terorizuje miestne obyvateľstvo, čo si vyžiadalo viac ako 1 500 životov a viedlo k vysídleniu viac ako 250 000 ľudí a viac ako 700 000 ľudí potrebovalo pomoc;

| B. | keďže teroristické útoky sa stali čoraz násilnejšími a boli napadnuté mnohé dediny, pričom viac ako 1 000 domov bolo spálených alebo zničených; keďže sa objavili správy o tom, že militanti začali únosy žien a dievčat; |
| --- | --- |

B.

keďže teroristické útoky sa stali čoraz násilnejšími a boli napadnuté mnohé dediny, pričom viac ako 1 000 domov bolo spálených alebo zničených; keďže sa objavili správy o tom, že militanti začali únosy žien a dievčat;

| C. | keďže džihádistické skupiny v auguste obsadili strategické prístavné mesto Mocimboa da Praia, ktoré je kľúčovým prístavom, ktorý napomáha pri ťažbe ropy a skvapalneného zemného plynu; keďže skutočnosť, že aš-Šabáb naďalej drží mesto, naznačuje, že teroristická skupina sa stáva silnejšou a sofistikovanejšou; |
| --- | --- |

C.

keďže džihádistické skupiny v auguste obsadili strategické prístavné mesto Mocimboa da Praia, ktoré je kľúčovým prístavom, ktorý napomáha pri ťažbe ropy a skvapalneného zemného plynu; keďže skutočnosť, že aš-Šabáb naďalej drží mesto, naznačuje, že teroristická skupina sa stáva silnejšou a sofistikovanejšou;

| D. | keďže islamistickí povstalci sa čoraz častejšie uchyľujú k nezákonnému obchodu s drogami ako k zdroju financovania; |
| --- | --- |

D.

keďže islamistickí povstalci sa čoraz častejšie uchyľujú k nezákonnému obchodu s drogami ako k zdroju financovania;

| E. | keďže v Mozambiku prípady islamistického militantizmu neboli známe; keďže približne 30 % z 31 miliónov mozambických obyvateľov tvoria rímski katolíci, zatiaľ čo 18 % tvoria moslimovia a len dve provincie – Cabo Delgado a Niassa – majú moslimskú väčšinu; |
| --- | --- |

E.

keďže v Mozambiku prípady islamistického militantizmu neboli známe; keďže približne 30 % z 31 miliónov mozambických obyvateľov tvoria rímski katolíci, zatiaľ čo 18 % tvoria moslimovia a len dve provincie – Cabo Delgado a Niassa – majú moslimskú väčšinu;

| F. | keďže vojenské akcie mozambických orgánov nedokázali zastaviť útoky a umožniť riešenie tejto humanitárnej núdzovej situácie, ktorá sa znepokojivo rýchlo zhoršuje; |
| --- | --- |

F.

keďže vojenské akcie mozambických orgánov nedokázali zastaviť útoky a umožniť riešenie tejto humanitárnej núdzovej situácie, ktorá sa znepokojivo rýchlo zhoršuje;

| G. | keďže vládne bezpečnostné sily Mozambiku reagovali neprimeraným násilím, niekedy v rozpore s medzinárodnými záväzkami v oblasti ľudských práv; keďže mozambický prezident Filipe Nyusi pripustil „nedobrovoľné porušovanie“ ľudských práv zo strany orgánov v Cabo Delgado; keďže boli hlásené prípady tvrdých zákrokov proti slobode prejavu, ako aj obťažovania novinárov; |
| --- | --- |

G.

keďže vládne bezpečnostné sily Mozambiku reagovali neprimeraným násilím, niekedy v rozpore s medzinárodnými záväzkami v oblasti ľudských práv; keďže mozambický prezident Filipe Nyusi pripustil „nedobrovoľné porušovanie“ ľudských práv zo strany orgánov v Cabo Delgado; keďže boli hlásené prípady tvrdých zákrokov proti slobode prejavu, ako aj obťažovania novinárov;

| H. | keďže mozambická armáda nemá prostriedky na to, aby riešila prudký nárast terorizmu v regióne; keďže pretrvávajú legitímne obavy, že povstanie sa rozšíri do susedných krajín a destabilizuje región; |
| --- | --- |

H.

keďže mozambická armáda nemá prostriedky na to, aby riešila prudký nárast terorizmu v regióne; keďže pretrvávajú legitímne obavy, že povstanie sa rozšíri do susedných krajín a destabilizuje región;

| I. | keďže viac ako polovica ľudí postihnutých násilím v Cabo Delgado sú deti; keďže sú zaznamenané sťažnosti na nábor detí do ozbrojených skupín, únosy a sexuálne a rodovo motivované násilie páchané na ženách a dievčatách; keďže obyvateľstvo sa často stáva rukojemníkom v bojoch medzi ozbrojenými skupinami a štátnymi vojenskými silami; |
| --- | --- |

I.

keďže viac ako polovica ľudí postihnutých násilím v Cabo Delgado sú deti; keďže sú zaznamenané sťažnosti na nábor detí do ozbrojených skupín, únosy a sexuálne a rodovo motivované násilie páchané na ženách a dievčatách; keďže obyvateľstvo sa často stáva rukojemníkom v bojoch medzi ozbrojenými skupinami a štátnymi vojenskými silami;

| J. | keďže Mozambik má povinnosť dodržiavať základné normy v oblasti ľudských práv na základe medzinárodných dohovorov, ktoré ratifikoval, najmä vo svojich väzenských zariadeniach; keďže barbarské činy pripisované skupine aš-Šabáb by sa nemali riešiť ďalším porušovaním ľudských práv zo strany bezpečnostných síl Mozambiku; |
| --- | --- |

J.

keďže Mozambik má povinnosť dodržiavať základné normy v oblasti ľudských práv na základe medzinárodných dohovorov, ktoré ratifikoval, najmä vo svojich väzenských zariadeniach; keďže barbarské činy pripisované skupine aš-Šabáb by sa nemali riešiť ďalším porušovaním ľudských práv zo strany bezpečnostných síl Mozambiku;

| K. | keďže Agentúra pre integrovaný rozvoj severu ADIN (Agencia desenvolvimento integrado do norte) bola zriadená v marci 2020 s osobitným cieľom riešiť sociálno-ekonomické nedostatky na severe; |
| --- | --- |

K.

keďže Agentúra pre integrovaný rozvoj severu ADIN (Agencia desenvolvimento integrado do norte) bola zriadená v marci 2020 s osobitným cieľom riešiť sociálno-ekonomické nedostatky na severe;

| L. | keďže v auguste 2019 bola podpísaná dohoda o mieri a národnom zmierení s cieľom nastoliť mier v krajine, ukončiť násilie, dosiahnuť demokratické začlenenie a zlepšiť situáciu v oblasti ľudských a občianskych práv; |
| --- | --- |

L.

keďže v auguste 2019 bola podpísaná dohoda o mieri a národnom zmierení s cieľom nastoliť mier v krajine, ukončiť násilie, dosiahnuť demokratické začlenenie a zlepšiť situáciu v oblasti ľudských a občianskych práv;

| M. | keďže Mozambik zostáva vo veľmi nestabilnej situácii a len ťažko sa vyrovnáva s mnohými bezpečnostnými, hospodárskymi a sociálnymi výzvami; keďže Mozambik patrí medzi najchudobnejšie a najmenej rozvinuté krajiny a v indexe ľudského rozvoja sa nachádza na 180. mieste zo 189 krajín, pričom priemerná dĺžka života pri narodení je len 58 rokov; keďže viac ako 10 miliónov Mozambičanov žije v extrémnej chudobe a potravinovej neistote; keďže táto situácia sa týka najmä žien a zraniteľných skupín, ktoré čelia najväčším ťažkostiam; |
| --- | --- |

M.

keďže Mozambik zostáva vo veľmi nestabilnej situácii a len ťažko sa vyrovnáva s mnohými bezpečnostnými, hospodárskymi a sociálnymi výzvami; keďže Mozambik patrí medzi najchudobnejšie a najmenej rozvinuté krajiny a v indexe ľudského rozvoja sa nachádza na 180. mieste zo 189 krajín, pričom priemerná dĺžka života pri narodení je len 58 rokov; keďže viac ako 10 miliónov Mozambičanov žije v extrémnej chudobe a potravinovej neistote; keďže táto situácia sa týka najmä žien a zraniteľných skupín, ktoré čelia najväčším ťažkostiam;

| N. | keďže ochorenie COVID-19 ešte viac odhalilo nestabilitu regionálneho hospodárstva, čo pri neexistencii primeranej sociálnej ochrany spôsobilo, že milióny ľudí zamestnaných v neformálnom hospodárstve a tých, ktorí prišli o prácu, čelia hladu a extrémnej chudobe a sú v zraniteľnom postavení vrátane porušovania základných ľudských práv v niektorých prípadoch; keďže Mozambik zaznamenal k 9. septembru 2020 celkovo viac ako 4 500 potvrdených prípadov ochorenia COVID-19 v 11 provinciách krajiny a 27 úmrtí; |
| --- | --- |

N.

keďže ochorenie COVID-19 ešte viac odhalilo nestabilitu regionálneho hospodárstva, čo pri neexistencii primeranej sociálnej ochrany spôsobilo, že milióny ľudí zamestnaných v neformálnom hospodárstve a tých, ktorí prišli o prácu, čelia hladu a extrémnej chudobe a sú v zraniteľnom postavení vrátane porušovania základných ľudských práv v niektorých prípadoch; keďže Mozambik zaznamenal k 9. septembru 2020 celkovo viac ako 4 500 potvrdených prípadov ochorenia COVID-19 v 11 provinciách krajiny a 27 úmrtí;

| O. | keďže Mozambik zažil v posledných rokoch ničivé prírodné katastrofy súvisiace s klímou vrátane dvoch veľkých cyklónov v roku 2019, ktoré zhoršili už aj tak vysokú úroveň chudoby a neistoty; keďže takéto katastrofy viedli k rozšírenej potravinovej neistote a chronickej podvýžive v niektorých častiach krajiny, pričom viac ako 43 % detí mladších ako päť rokov zaostalo vo fyzickom rozvoji; keďže sa odhaduje, že v roku 2020 bude 7,9 milióna ľudí potrebovať naliehavú humanitárnu pomoc; |
| --- | --- |

O.

keďže Mozambik zažil v posledných rokoch ničivé prírodné katastrofy súvisiace s klímou vrátane dvoch veľkých cyklónov v roku 2019, ktoré zhoršili už aj tak vysokú úroveň chudoby a neistoty; keďže takéto katastrofy viedli k rozšírenej potravinovej neistote a chronickej podvýžive v niektorých častiach krajiny, pričom viac ako 43 % detí mladších ako päť rokov zaostalo vo fyzickom rozvoji; keďže sa odhaduje, že v roku 2020 bude 7,9 milióna ľudí potrebovať naliehavú humanitárnu pomoc;

| P. | keďže solidarita v Mozambiku rastie, pričom mimoriadnu pozornosť priťahuje situácia obyvateľov Cabo Delgado, čo viedlo mladých ľudí v Mozambiku najmä k tomu, aby začali národnú kampaň solidarity pre Cabo Delgado pod hashtagom #CaboDelgadoTambénÉMocambique (Cabo Delgado je aj Mozambik) s cieľom zvýšiť povedomie o tragickej situácii v regióne; |
| --- | --- |

P.

keďže solidarita v Mozambiku rastie, pričom mimoriadnu pozornosť priťahuje situácia obyvateľov Cabo Delgado, čo viedlo mladých ľudí v Mozambiku najmä k tomu, aby začali národnú kampaň solidarity pre Cabo Delgado pod hashtagom #CaboDelgadoTambénÉMocambique (Cabo Delgado je aj Mozambik) s cieľom zvýšiť povedomie o tragickej situácii v regióne;

| Q. | vzhľadom na to, že v rokoch 2010 a 2013 boli v Mozambiku objavené obrovské zásoby plynu; keďže tieto zásoby predstavujú približne 5 000 miliárd kubických metrov, čo sú deviate najväčšie zásoby plynu na svete; keďže Mozambik sa tak potenciálne stáva jedným zo štyroch najväčších výrobcov LNG na svete; keďže sa očakáva, že v najbližších rokoch sa do využívania týchto rezerv bude investovať aspoň 60 miliárd USD, čo budú najväčšie investície v subsaharskej Afrike; |
| --- | --- |

Q.

vzhľadom na to, že v rokoch 2010 a 2013 boli v Mozambiku objavené obrovské zásoby plynu; keďže tieto zásoby predstavujú približne 5 000 miliárd kubických metrov, čo sú deviate najväčšie zásoby plynu na svete; keďže Mozambik sa tak potenciálne stáva jedným zo štyroch najväčších výrobcov LNG na svete; keďže sa očakáva, že v najbližších rokoch sa do využívania týchto rezerv bude investovať aspoň 60 miliárd USD, čo budú najväčšie investície v subsaharskej Afrike;

| R. | keďže európske a všetky ostatné zahraničné priemyselné a hospodárske záujmy v Mozambiku by sa mali riadiť hlavnými zásadami OSN v oblasti podnikania a ľudských práv; keďže Komisia skúma povinné záväzky náležitej starostlivosti s cieľom zabezpečiť, aby investori EÚ a tí, ktorí sú zapojení do ťažobného priemyslu, konali zodpovedne a prispievali k miestnemu rozvoju v krajinách, ako je Mozambik; |
| --- | --- |

R.

keďže európske a všetky ostatné zahraničné priemyselné a hospodárske záujmy v Mozambiku by sa mali riadiť hlavnými zásadami OSN v oblasti podnikania a ľudských práv; keďže Komisia skúma povinné záväzky náležitej starostlivosti s cieľom zabezpečiť, aby investori EÚ a tí, ktorí sú zapojení do ťažobného priemyslu, konali zodpovedne a prispievali k miestnemu rozvoju v krajinách, ako je Mozambik;

| S. | keďže Mozambik, a najmä región Cabo Delgado vykazuje najvyššiu mieru negramotnosti, nerovnosti a podvýživy detí, je však bohatý na prírodné zdroje a suroviny, čo prilákalo investície mnohých medzinárodných spoločností a spoločností EÚ, ktoré súťažia o prístup na trh s prírodnými zdrojmi; keďže podľa niektorých správ boli príjmy z prírodných zdrojov v Mozambiku rozdelené nerovnomerne; |
| --- | --- |

S.

keďže Mozambik, a najmä región Cabo Delgado vykazuje najvyššiu mieru negramotnosti, nerovnosti a podvýživy detí, je však bohatý na prírodné zdroje a suroviny, čo prilákalo investície mnohých medzinárodných spoločností a spoločností EÚ, ktoré súťažia o prístup na trh s prírodnými zdrojmi; keďže podľa niektorých správ boli príjmy z prírodných zdrojov v Mozambiku rozdelené nerovnomerne;

| T. | keďže 13. apríla 2020 Medzinárodný menový fond (ďalej len „MMF“) schválil okamžité odpustenie dlhovej služby 25 členským krajinám vrátane približne 309 miliónov USD pre Mozambik v rámci trustu CCRT (Catastrophe Containment and Relief Trust) s cieľom pomôcť riešiť vplyv pandémie COVID-19; |
| --- | --- |

T.

keďže 13. apríla 2020 Medzinárodný menový fond (ďalej len „MMF“) schválil okamžité odpustenie dlhovej služby 25 členským krajinám vrátane približne 309 miliónov USD pre Mozambik v rámci trustu CCRT (Catastrophe Containment and Relief Trust) s cieľom pomôcť riešiť vplyv pandémie COVID-19;

| U. | keďže 4. júna 2020 koordinátor OSN pre humanitárnu pomoc pre Mozambik Myrta Kaulard vyzval medzinárodné spoločenstvo, aby zintenzívnilo svoju podporu Mozambiku; |
| --- | --- |

U.

keďže 4. júna 2020 koordinátor OSN pre humanitárnu pomoc pre Mozambik Myrta Kaulard vyzval medzinárodné spoločenstvo, aby zintenzívnilo svoju podporu Mozambiku;

| V. | keďže Európska únia prisľúbila 200 miliónov EUR na podporu obnovy Mozambiku v nadväznosti na cyklóny v roku 2019, po čom nasledovala podpora Európskej únie v súvislosti s ochorením COVID-19 vo výške 110 miliónov EUR; |
| --- | --- |

V.

keďže Európska únia prisľúbila 200 miliónov EUR na podporu obnovy Mozambiku v nadväznosti na cyklóny v roku 2019, po čom nasledovala podpora Európskej únie v súvislosti s ochorením COVID-19 vo výške 110 miliónov EUR;

| W. | keďže regionálna stratégia SADC na boj proti terorizmu z roku 2015, ktorá bola vypracovaná v súlade s globálnou stratégiou OSN na boj proti terorizmu, poskytuje pomoc v súvislosti s predchádzaním radikalizácii mladých ľudí, bezpečnosťou hraníc, humanitárnou pomocou a riešením základných príčin terorizmu; |
| --- | --- |

W.

keďže regionálna stratégia SADC na boj proti terorizmu z roku 2015, ktorá bola vypracovaná v súlade s globálnou stratégiou OSN na boj proti terorizmu, poskytuje pomoc v súvislosti s predchádzaním radikalizácii mladých ľudí, bezpečnosťou hraníc, humanitárnou pomocou a riešením základných príčin terorizmu;

| X. | keďže Mozambik v súčasnosti vykonáva rotujúce predsedníctvo SADC; keďže táto regionálna organizácia na svojom 40. samite 17. augusta 2020„vyjadrila krajine uznanie za jej pokračujúce úsilie v boji proti terorizmu a násilným útokom“ a „vyjadrila s ňou solidaritu a záväzok SADC podporovať Mozambik pri riešení terorizmu a násilných útokov a odsúdila všetky teroristické a ozbrojené útoky“; |
| --- | --- |

X.

keďže Mozambik v súčasnosti vykonáva rotujúce predsedníctvo SADC; keďže táto regionálna organizácia na svojom 40. samite 17. augusta 2020„vyjadrila krajine uznanie za jej pokračujúce úsilie v boji proti terorizmu a násilným útokom“ a „vyjadrila s ňou solidaritu a záväzok SADC podporovať Mozambik pri riešení terorizmu a násilných útokov a odsúdila všetky teroristické a ozbrojené útoky“;

| Y. | keďže v apríli 2020 delegácia EÚ v Mozambiku a Rada vyjadrili vážne obavy v súvislosti s útokmi v Cabo Delgado a eskaláciou násilia voči civilistom; |
| --- | --- |

Y.

keďže v apríli 2020 delegácia EÚ v Mozambiku a Rada vyjadrili vážne obavy v súvislosti s útokmi v Cabo Delgado a eskaláciou násilia voči civilistom;

| Z. | keďže situácia v Cabo Delgado ani napriek brutalite a katastrofálnym stratám na životoch situácia v Cabo Delgado nevzbudila medzinárodnú pozornosť, čo viedlo k strate drahocenného času na účinné riešenie problému v skoršej fáze; |
| --- | --- |

Z.

keďže situácia v Cabo Delgado ani napriek brutalite a katastrofálnym stratám na životoch situácia v Cabo Delgado nevzbudila medzinárodnú pozornosť, čo viedlo k strate drahocenného času na účinné riešenie problému v skoršej fáze;

| 1. | vyjadruje vážne znepokojenie nad zhoršujúcou sa bezpečnostnou situáciou v severnom Mozambiku, najmä v provincii Cabo Delgado, a vyjadruje sústrasť obetiam násilia, ktorých počet dosiahol viac ako 1 500; vyjadruje solidaritu a podporu svojim občanom, predovšetkým viac ako 250 000 ľuďom, ktorí museli opustiť svoje domovy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že súčasné problémy v oblasti bezpečnosti ešte viac zhoršujú už aj tak mimoriadne nestabilnú humanitárnu situáciu vyplývajúcu z vysokej úrovne nedostatočného rozvoja, klimatických otrasov a konfliktov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva mozambické orgány, aby prijali účinné a rozhodné kroky na potlačenie islamistického povstania a aby chránili všetkých občanov Cabo Delgado; vyjadruje vážne znepokojenie nad tým, že povstalecké skupiny čoraz viac podporujú regionálne a medzinárodné teroristické organizácie; v tejto súvislosti poukazuje na nešťastnú podobnosť s inými regiónmi, ako je Sahel a Africký roh; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že ak povstanie nezastavia, môže sa rozrásť a rozšíriť do susedných krajín, čím sa ohrozí stabilita regiónu; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu účinnej a udržateľnej politiky zo strany národnej vlády, ako aj regionálnych a medzinárodných aktérov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripomína vláde Mozambiku, že je zodpovedná za spravodlivé stíhanie všetkých osôb podozrivých z teroristických aktivít; vyzýva vládu Mozambiku, aby začala nezávislé a nestranné vyšetrovanie mučenia a iných závažných porušení, ktorých sa údajne dopustili jej bezpečnostné sily v Cabo Delgado; pripomína, že Mozambik je zmluvnou stranou ICCPR, Africkej charty ľudských práv a práv národov a Dohovoru OSN proti mučeniu, ktoré zakazujú mučenie a iné zlé zaobchádzanie a svojvoľné pozbavenie života; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje význam ochrany práv novinárov, obhajcov ľudských práv, aktivistov a všetkých tých, ktorí jednoducho uplatňujú svoje ľudské práva a vyjadrujú svoje názory na otázky verejného záujmu; vyzýva mozambické orgány, aby uskutočnili nestranné vyšetrovanie všetkých podozrivých prípadov vandalizmu spravodajských zdrojov, potláčania slobody prejavu a obvinení týkajúcich sa obťažovania a zastrašovania novinárov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzýva mozambické orgány, aby zabezpečili podporu demokracie, ľudských práv, účinnej miestnej správy vecí verejných a účinného obnovenia právneho štátu v severnom Mozambiku; pripomína, že dodržiavanie medzinárodného humanitárneho práva a rešpektovanie demokratických slobôd majú zásadný význam aj pre úspech konečnej mierovej dohody podpísanej v roku 2019 medzi Frontom oslobodenia Mozambiku (Frelimo) a Mozambickým národným odporom (Renamo); |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že je dôležité pokračovať v potrebných reformách s cieľom primerane reagovať na potreby mozambického ľudu a zabrániť tomu, aby sa stali zraniteľnými cieľmi radikalizácie; zdôrazňuje najmä naliehavú potrebu vytvoriť pracovné miesta a príležitosti pre ľudí v meste Cabo Delgado, najmä pre mladých ľudí; ďalej zdôrazňuje, že je potrebné pracovať na odstránení niektorých základných príčin terorizmu, ako sú neistota, chudoba, porušovanie ľudských práv, nerovnosť, vylúčenie, nezamestnanosť, zhoršovanie životného prostredia, korupcia, zneužívanie verejných prostriedkov a beztrestnosť, čím sa výrazne prispeje k odstráneniu teroristických organizácií; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby sa pri všetkých vojenských zásahoch v regióne chránili, rešpektovali a presadzovali ľudské práva, pričom nabáda mozambické orgány, aby podporovali regionálne a medzinárodné organizácie a spolupracovali s nimi, ako aj s organizáciami občianskej spoločnosti a komunitnými skupinami s cieľom zaviesť platformy pre iniciatívy na budovanie mieru, ktoré podnecujú mierové zapojenie, dialóg, zmierenie a koexistenciu všetkých zainteresovaných strán; vyjadruje poľutovanie nad využívaním súkromných bezpečnostných síl v tomto konflikte, ktoré ešte viac zvyšujú finančné náklady krajiny a pôsobia bez akéhokoľvek medzinárodného dohľadu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | so znepokojením berie na vedomie zhoršujúcu sa situáciu vnútorne vysídlených osôb v Mozambiku; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby úzko spolupracovali so SADC a jeho členskými štátmi s cieľom vyriešiť zhoršujúcu sa humanitárnu krízu v regióne a vypracovať účinný akčný plán; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva mozambickú vládu, aby otvorene spolupracovala s medzinárodnými inštitúciami, ako sú osobitní spravodajcovia OSN, a umožnila vstup nezávislých vyšetrovateľov a pozorovateľov ľudských práv do krajiny a aby správne analyzovala humanitárne potreby obyvateľov mesta Cabo Delgado s cieľom poskytnúť im potrebnú pomoc; okrem toho sa domnieva, že obete násilia musia byť chránené prostredníctvom plánu pomoci, aby mohli pokračovať vo svojom živote; |
| --- | --- |

11.

| 12. | domnieva sa, že je potrebné koordinovanejšie regionálne a medzinárodné úsilie s cieľom reagovať na bezprostrednú bezpečnostnú a humanitárnu krízu v meste Cabo Delgado vrátane potreby riešiť cezhraničné hrozby, ako sú teroristické povstania, potravinová bezpečnosť, vnútorne vysídlené osoby a pašovanie; vyzýva preto Európsku službu pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), aby rozšírila dodatočnú podporu pre SADC a Africkú úniu (AÚ) s cieľom dosiahnuť dlhodobé a mierové riešenie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poukazuje na to, že orgán SADC pre politickú, obrannú a bezpečnostnú spoluprácu (OPDS) a jeho mnohonárodná bojová jednotka na riešenie závažných situácií v oblasti boja proti povstalcom by mal byť dôležitým aktívnym aktérom pri zvládaní tohto konfliktu a mal by ho v krátkodobom horizonte odsúdiť a zároveň povzbudzovať a podporovať mozambické orgány pri vykonávaní ďalších reforiem zameraných na podporu demokracie, ľudských práv a právneho štátu, ktoré sú predpokladom stability, mieru a rozvoja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opätovne konštatuje, že EÚ je pripravená zapojiť sa do dialógu s Mozambikom s cieľom určiť účinné možnosti vykonávania pomoci EÚ pri zohľadnení zložitého a regionálneho charakteru situácie, a vyzýva vládu Mozambiku, aby lepšie reagovala na tento dialóg a spoluprácu s EÚ a so SADC; v tejto súvislosti nabáda na spoluprácu medzi mozambickými orgánmi a všetkými úrovňami občianskej spoločnosti v snahe nájsť inkluzívne riešenie a urýchlene riešiť potreby najzraniteľnejších osôb; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva podpredsedu Komisie/vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (PK/VP) Josepa Borrella a členské štáty EÚ, aby naďalej pozorne sledovali situáciu a zvyšovali svoju podporu vnútroštátnym a regionálnym orgánom; v tejto súvislosti víta závery Rady z 22. júna 2020, ale trvá na tom, že by sa mali zaviesť ďalšie diplomatické kroky, najmä zo strany tých členských štátov, ktoré majú s krajinou spoločné historické a priateľské väzby, s cieľom zdôrazniť potrebu naliehavých opatrení v tejto oblasti s prihliadnutím na rozmer regionálnej bezpečnosti a humanitárnej situácie a upriamiť pozornosť vlády na geopolitické dôsledky, ktoré vyplynú z nedostatočnej koordinovanej regionálnej a medzinárodnej reakcie; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyjadruje nádej, že nová stratégia EÚ pre Afriku, hneď, ako sa začne realizovať, pomôže zintenzívniť spoluprácu medzi EÚ a Afrikou založenú na rovnocennom partnerstve na celom kontinente a že obe strany budú spolupracovať na zlepšení hospodárskej, sociálnej a bezpečnostnej situácie a situácie v oblasti ľudských práv v krajinách, ako je Mozambik; |
| --- | --- |

16.

| 17. | domnieva sa, že súčasný vývoj v Mozambiku a jeho sociálne a hospodárske dôsledky budú náležite zohľadnené v rámci politiky EÚ voči Afrike v budúcom viacročnom finančnom rámci (VFR) na rok 2021; zdôrazňuje, že pokiaľ je Mozambik často zničený povodňami a inými prírodnými katastrofami, jeho obyvateľstvo by malo dostať všetku dostupnú podporu a humanitárnu pomoc; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnieva sa, že nadchádzajúci samit EÚ – Afrika je vynikajúcou príležitosťou na lepšie riešenie tejto humanitárnej tragédie a na to, aby EÚ zvýšila svoju podporu regionálnym a kontinentálnym organizáciám; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pripomína medzinárodné záväzky v oblasti pomoci, ktoré sa prijali na medzinárodnej konferencii darcov, ktorá sa konala 30. mája a 1. júna 2019 v Beire a na ktorej Európska únia prisľúbila 200 miliónov EUR na podporu obnovy; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby tieto záväzky v plnej miere splnili; poukazuje na to, že dlhodobé oživenie možno dosiahnuť len prostredníctvom udržateľného a inkluzívneho hospodárskeho rozvoja; žiada preto, aby pomoc EÚ podporovala úsilie Mozambiku o stabilizáciu hospodárstva, tvorbu pracovných miest a podporu konkurencieschopnosti vidieka pri súčasnom zabezpečení inkluzívnosti a ochrany životného prostredia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | víta CCRT MMF ako krok správnym smerom, ktorý má pomôcť Mozambiku pri riešení ekonomických dôsledkov ochorenia COVID-19; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby poskytli MMF ďalšie zdroje, a žiada MMF, aby preskúmal ďalšie možné spôsoby, ako zvýšiť zdroje, ktoré má CCRT k dispozícii, napríklad využitím vlastných existujúcich rezerv; pripomína, že príspevky do fondu nesmú v žiadnom prípade nahrádzať oficiálnu rozvojovú pomoc (ODA); |
| --- | --- |

20.

| 21. | považuje za mimoriadne dôležité, aby miestne obyvateľstvo, najmä v najchudobnejších provinciách krajiny, malo úžitok z využívania svojich prírodných zdrojov; vyzýva vládu, aby príjmy z projektov využívania zdrojov spravodlivo rozdelila na projekty miestneho rozvoja pri súčasnom dodržiavaní prísnych environmentálnych a sociálnych noriem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pripomína, že mozambický ľud kresťanského aj moslimského vierovyznania už dlho žije v mierovom spolunažívaní, a vyjadruje presvedčenie, že tento model tolerancie a solidarity bude prevládať aj napriek útokom islamských teroristov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že je potrebné uprednostniť vzdelávanie a podporovať rozvoj vidieka s cieľom bojovať proti radikalizácii, najmä medzi mladými ľuďmi vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vláde a parlamentu a členom a vedeniu Juhoafrického rozvojového spoločenstva a Africkej únie. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  https://reliefweb.int/report/mozambique/mozambique-situation-report-10-september-2020

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/148 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/148

---

P9_TA(2020)0238

Námietka voči vykonávaciemu aktu: Maximálne hladiny rezíduí viacerých látok vrátane flonikamidu, haloxyfopu a mandestrobínu

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o návrhu nariadenia Komisie, ktorým sa menia prílohy II, III a IV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí cykloxydímu, flonikamidu, haloxyfopu, mandestrobínu, mepikvátu, látky Metschnikowia fructicola kmeň NRRL Y-27328 a prohexadiónu v určitých produktoch alebo na nich (D063880/06 – 2020/2734(RPS))

(2021/C 385/17)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Komisie, ktorým sa menia prílohy II, III a IV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí cykloxydímu, flonikamidu, haloxyfopu, mandestrobínu, mepikvátu, látky Metschnikowia fructicola kmeň NRRL Y-27328 a prohexadiónu v určitých produktoch alebo na nich (D063880/06, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Komisie, ktorým sa menia prílohy II, III a IV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokiaľ ide o maximálne hladiny rezíduí cykloxydímu, flonikamidu, haloxyfopu, mandestrobínu, mepikvátu, látky Metschnikowia fructicola kmeň NRRL Y-27328 a prohexadiónu v určitých produktoch alebo na nich (D063880/06,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 z 23. februára 2005 o maximálnych hladinách rezíduí pesticídov v alebo na potravinách a krmivách rastlinného a živočíšneho pôvodu a o zmene a doplnení smernice Rady 91/414/EHS (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 1 a článok 14 ods. 1 písm. a), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 z 23. februára 2005 o maximálnych hladinách rezíduí pesticídov v alebo na potravinách a krmivách rastlinného a živočíšneho pôvodu a o zmene a doplnení smernice Rady 91/414/EHS (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 1 a článok 14 ods. 1 písm. a),

| — | so zreteľom na stanovisko Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá zo 17. – 18. februára 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá zo 17. – 18. februára 2020,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/128/ES z 21. októbra 2009, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva na dosiahnutie trvalo udržateľného používania pesticídov (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/128/ES z 21. októbra 2009, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva na dosiahnutie trvalo udržateľného používania pesticídov (2),

| — | so zreteľom na odôvodnené stanovisko prijaté Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (ďalej len „EFSA“) 27. mája 2019 a uverejnené 2. augusta 2019 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odôvodnené stanovisko prijaté Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (ďalej len „EFSA“) 27. mája 2019 a uverejnené 2. augusta 2019 (3),

| — | so zreteľom na závery prijaté úradom EFSA 18. decembra 2009 a uverejnené 7. mája 2010 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery prijaté úradom EFSA 18. decembra 2009 a uverejnené 7. mája 2010 (4),

| — | so zreteľom na odôvodnené stanovisko prijaté úradom EFSA 18. októbra 2018 a uverejnené 2. novembra 2018 (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odôvodnené stanovisko prijaté úradom EFSA 18. októbra 2018 a uverejnené 2. novembra 2018 (5),

| — | so zreteľom na článok 5a ods. 3 písm. b) a na článok 5a ods. 5 rozhodnutia Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 5a ods. 3 písm. b) a na článok 5a ods. 5 rozhodnutia Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (6),

| — | so zreteľom na článok 112 ods. 2 a 3 a ods. 4 písm. c) rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 112 ods. 2 a 3 a ods. 4 písm. c) rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín,

| A. | keďže flonikamid je selektívny insekticíd používaný okrem iného na zemiaky, pšenicu, jablká, hrušky, broskyne a papriku; |
| --- | --- |

A.

keďže flonikamid je selektívny insekticíd používaný okrem iného na zemiaky, pšenicu, jablká, hrušky, broskyne a papriku;

| B. | keďže obdobie platnosti schválenia účinnej látky flonikamid bolo predĺžené vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2017/2069 (7); |
| --- | --- |

B.

keďže obdobie platnosti schválenia účinnej látky flonikamid bolo predĺžené vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2017/2069 (7);

| C. | keďže v stanovisku výboru pre hodnotenie rizík Európskej chemickej agentúry (ECHA) z 5. júna 2013 (8), v ktorom bola navrhnutá harmonizovaná klasifikácia a označovanie flonikamidu, príslušný orgán Dánska upozorňuje, že táto látka má „jasný vplyv na výskyt viscerálnych malformácií u králika pri úrovniach netoxických pre matku“; |
| --- | --- |

C.

keďže v stanovisku výboru pre hodnotenie rizík Európskej chemickej agentúry (ECHA) z 5. júna 2013 (8), v ktorom bola navrhnutá harmonizovaná klasifikácia a označovanie flonikamidu, príslušný orgán Dánska upozorňuje, že táto látka má „jasný vplyv na výskyt viscerálnych malformácií u králika pri úrovniach netoxických pre matku“;

| D. | keďže v Spojených štátoch sa teraz flonikamid skúma v súvislosti s potenciálne vyšším rizikom pre opeľovače, ako sa pôvodne predpokladalo, keďže v nových štúdiách, ktoré predložil výrobca flonikamidu ISK Biosciences, sa uvádza, že včely sú exponované voči flonikamidu v množstve, ktoré je až 51-násobkom množstva flonikamidu, ktoré by im mohlo spôsobiť značné poškodenie (9); |
| --- | --- |

D.

keďže v Spojených štátoch sa teraz flonikamid skúma v súvislosti s potenciálne vyšším rizikom pre opeľovače, ako sa pôvodne predpokladalo, keďže v nových štúdiách, ktoré predložil výrobca flonikamidu ISK Biosciences, sa uvádza, že včely sú exponované voči flonikamidu v množstve, ktoré je až 51-násobkom množstva flonikamidu, ktoré by im mohlo spôsobiť značné poškodenie (9);

| E. | keďže haloxyfop-P je herbicíd používaný okrem iného na mrkvu, kŕmne strukoviny, repku olejnú, sóju a cukrovú repu; |
| --- | --- |

E.

keďže haloxyfop-P je herbicíd používaný okrem iného na mrkvu, kŕmne strukoviny, repku olejnú, sóju a cukrovú repu;

| F. | keďže haloxyfop-P je podľa klasifikácie ECHA škodlivý po požití a poškodzuje vodné organizmy, pričom jeho účinky sú dlhodobé; keďže sa preukázali hepatotoxické a nefrotoxické účinky haloxyfopu-P a oxidatívny stres u potkanov po vystavení haloxyfop-P-metylu (10); |
| --- | --- |

F.

keďže haloxyfop-P je podľa klasifikácie ECHA škodlivý po požití a poškodzuje vodné organizmy, pričom jeho účinky sú dlhodobé; keďže sa preukázali hepatotoxické a nefrotoxické účinky haloxyfopu-P a oxidatívny stres u potkanov po vystavení haloxyfop-P-metylu (10);

| G. | keďže vo Francúzsku je od 4. septembra 2007 zakázaná výroba, distribúcia a používanie haloxyfopu-P na všetky poľnohospodárske a nepoľnohospodárske účely (11); keďže na základe nariadenia Komisie (ES) č. 1376/2007 (12) bol haloxyfop-P štyri roky zakázaný v celej Únii; |
| --- | --- |

G.

keďže vo Francúzsku je od 4. septembra 2007 zakázaná výroba, distribúcia a používanie haloxyfopu-P na všetky poľnohospodárske a nepoľnohospodárske účely (11); keďže na základe nariadenia Komisie (ES) č. 1376/2007 (12) bol haloxyfop-P štyri roky zakázaný v celej Únii;

| H. | keďže haloxyfop-P bol schválený ako účinná látka vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) č. 540/2011 (13) s veľmi obmedzeným použitím (14) a prísnymi požiadavkami na členské štáty, pokiaľ ide o ochranu podzemných vôd, ochranu vodných organizmov a bezpečnosť prevádzkovateľov; |
| --- | --- |

H.

keďže haloxyfop-P bol schválený ako účinná látka vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) č. 540/2011 (13) s veľmi obmedzeným použitím (14) a prísnymi požiadavkami na členské štáty, pokiaľ ide o ochranu podzemných vôd, ochranu vodných organizmov a bezpečnosť prevádzkovateľov;

| I. | keďže vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2015/2233 (15) Komisia dospela v súvislosti s používaním haloxyfopu-P ako aktívnej látky k záveru, že „ďalšie požadované potvrdzujúce informácie neboli v plnej miere poskytnuté a že neprijateľnému riziku pre podzemnú vodu možno zabrániť iba zavedením ďalších obmedzení“; |
| --- | --- |

I.

keďže vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2015/2233 (15) Komisia dospela v súvislosti s používaním haloxyfopu-P ako aktívnej látky k záveru, že „ďalšie požadované potvrdzujúce informácie neboli v plnej miere poskytnuté a že neprijateľnému riziku pre podzemnú vodu možno zabrániť iba zavedením ďalších obmedzení“;

| J. | keďže vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2015/2233 Komisia takisto dospela k záveru, že „je vhodné zmeniť podmienky používania tejto účinnej látky, a to najmä stanovením limitov pre mieru a frekvenciu jej aplikácie“; |
| --- | --- |

J.

keďže vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2015/2233 Komisia takisto dospela k záveru, že „je vhodné zmeniť podmienky používania tejto účinnej látky, a to najmä stanovením limitov pre mieru a frekvenciu jej aplikácie“;

| K. | keďže Komisia 30. apríla 2018 rozhodla predĺžiť obdobie platnosti schválenia účinnej látky haloxyfopu-P do 31. decembra 2023 (16); |
| --- | --- |

K.

keďže Komisia 30. apríla 2018 rozhodla predĺžiť obdobie platnosti schválenia účinnej látky haloxyfopu-P do 31. decembra 2023 (16);

| L. | keďže v článku 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa stanovuje zásada predbežnej opatrnosti ako jedna zo základných zásad Únie; |
| --- | --- |

L.

keďže v článku 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa stanovuje zásada predbežnej opatrnosti ako jedna zo základných zásad Únie;

| M. | keďže v článku 168 ods. 1 ZFEÚ sa uvádza, že pri stanovení a uskutočňovaní všetkých politík a činností Únie sa zabezpečí vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia; |
| --- | --- |

M.

keďže v článku 168 ods. 1 ZFEÚ sa uvádza, že pri stanovení a uskutočňovaní všetkých politík a činností Únie sa zabezpečí vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia;

| N. | keďže cieľom smernice 2009/128/ES je dosiahnuť udržateľné používanie pesticídov v Únii znižovaním rizík a vplyvov používania pesticídov na ľudské zdravie, zdravie zvierat a životné prostredie a podporou využívania integrovanej ochrany proti škodcom a alternatívnych prístupov alebo techník, napríklad nechemických alternatív pesticídov; |
| --- | --- |

N.

keďže cieľom smernice 2009/128/ES je dosiahnuť udržateľné používanie pesticídov v Únii znižovaním rizík a vplyvov používania pesticídov na ľudské zdravie, zdravie zvierat a životné prostredie a podporou využívania integrovanej ochrany proti škodcom a alternatívnych prístupov alebo techník, napríklad nechemických alternatív pesticídov;

| O. | keďže pri stanovovaní maximálnych hladín rezíduí (ďalej len „MRL“) je potrebné zohľadniť kumulatívne a synergické účinky a je mimoriadne dôležité urýchlene vypracovať vhodné metódy takéhoto posudzovania; |
| --- | --- |

O.

keďže pri stanovovaní maximálnych hladín rezíduí (ďalej len „MRL“) je potrebné zohľadniť kumulatívne a synergické účinky a je mimoriadne dôležité urýchlene vypracovať vhodné metódy takéhoto posudzovania;

| P. | keďže zvýšenie MRL haloxyfopu-P na ľanových semenách a mandestrobínu na jahodách a hrozne vychádza zo žiadostí tretích krajín o zosúladenie noriem; |
| --- | --- |

P.

keďže zvýšenie MRL haloxyfopu-P na ľanových semenách a mandestrobínu na jahodách a hrozne vychádza zo žiadostí tretích krajín o zosúladenie noriem;

| Q. | keďže žiadatelia tvrdia, že povolené použitie haloxyfopu-P a mandestrobínu na takýchto plodinách v Austrálii a Kanade vedie k rezíduám prekračujúcim MRL stanovené v nariadení (ES) č. 396/2005 a že je potrebné zvýšiť MRL, aby sa odstránili obchodné prekážky pre dovoz týchto plodín; |
| --- | --- |

Q.

keďže žiadatelia tvrdia, že povolené použitie haloxyfopu-P a mandestrobínu na takýchto plodinách v Austrálii a Kanade vedie k rezíduám prekračujúcim MRL stanovené v nariadení (ES) č. 396/2005 a že je potrebné zvýšiť MRL, aby sa odstránili obchodné prekážky pre dovoz týchto plodín;

| 1. | vznáša námietku voči prijatiu návrhu nariadenia Komisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nazdáva sa, že návrh nariadenia Komisie nie je zlučiteľný s cieľom a obsahom nariadenia (ES) č. 396/2005; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnieva sa, že Únia a Komisia by mali dodržiavať zásadu environmentálnej zodpovednosti a nemali by podporovať používanie výrobkov, ktoré niektoré členské štáty na svojom území zakazujú a ktorých používanie sa Únia snaží obmedziť, v tretích krajinách; |
| --- | --- |

3.

| 4. | domnieva sa, že pravidlá voľného obchodu by nikdy nemali viesť k zníženiu ochranných noriem Únie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | berie na vedomie, že úrad EFSA pracuje na vyvinutí metód posudzovania kumulatívnych rizík, ale zároveň konštatuje, že problém posudzovania kumulatívnych účinkov pesticídov a rezíduí je známy už desaťročia; žiada preto úrad EFSA a Komisiu, aby tento problém riešili ako mimoriadne naliehavú záležitosť; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konštatuje, že podľa návrhu nariadenia by sa MRL flonikamidu zvýšili z 0,03 na 0,5 mg/kg pre jahody, z 0,03 na 1 mg/kg pre ostružiny a maliny, z 0,03 na 0,7 mg/kg pre iné drobné a bobuľovité ovocie, z 0,03 na 0,3 mg/kg pre inú koreňovú a hľuzovú zeleninu vo všeobecnosti, ale z 0,03 na 0,6 mg/kg pre reďkovku, z 0,03 na 0,07 mg/kg pre hlávkový šalát a podobné šalátové zeleniny a z 0,03 na 0,8 mg/kg pre strukoviny; |
| --- | --- |

6.

| 7. | navrhuje, aby maximálna hladina rezíduí flonikamidu zostala na úrovni 0,03 mg/kg; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konštatuje, že podľa návrhu nariadenia by sa MRL haloxyfopu-P zvýšila v prípade ľanových semien z 0,01 na 0,05 mg/kg; |
| --- | --- |

8.

| 9. | navrhuje, aby maximálna hladina rezíduí haloxyfopu-P zostala na úrovni 0,01 mg/kg; |
| --- | --- |

9.

| 10. | konštatuje, že podľa návrhu nariadenia by sa MRL mandestrobínu zvýšili z 0,01 na 5 mg/kg pre hrozno a z 0,01 na 3 mg/kg pre jahody; |
| --- | --- |

10.

| 11. | navrhuje, aby maximálna hladina rezíduí mandestrobínu zostala na úrovni 0,01 mg/kg; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žiada Komisiu, aby stiahla svoj návrh nariadenia a predložila výboru nový návrh; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 70, 16.3.2005, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 71.

(3)  Odôvodnené stanovisko EFSA k úprave existujúcich maximálnych hladín rezíduí flonikamidu v jahodách a iných plodoch, Vestník EFSA (EFSA Journal) 2019; 17(7):5745, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5745.

(4)  Záver EFSA z partnerského preskúmania účinnej látky flonikamid z hľadiska posúdenia rizika pesticídov, Vestník EFSA 2010; 8(5):1445, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1445.

(5)  Odôvodnené stanovisko EFSA k stanoveniu dovozných tolerancií v prípade haloxyfopu-P v ľanových semenách a semenách repky olejnej, Vestník EFSA 2018; 16(11):5470, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5470.

(6)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

(7)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/2069 z 13. novembra 2017, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 540/2011, pokiaľ ide o predĺženie období schválenia účinných látok flonikamid (IKI-220), metalaxyl, penoxsulam a prochinazid (Ú. v. EÚ L 295, 14.11.2017, s. 51).

(8)  Stanovisko výboru pre hodnotenie rizík z 5. júna 2013 s návrhom harmonizovanej klasifikácie a označovania flonikamidu na úrovni EÚ https://echa.europa.eu/documents/10162/0916c5b3-fa52-9cdf-4603-2cc40356ed95.

(9)  https://oag.ca.gov/news/press-releases/attorney-general-becerra-warns-against-expanded-use-pesticide-found-harm-bees.

(10)  Olayinka, E.T, a Ore, A., Hepatotoxicity, Nephrotoxicity and Oxidative Stress in Rat Testis Following Exposure to Haloxyfop-p-methyl Ester, an Aryloxyphenoxypropionate Herbicide (Hepatotoxicita, nefrotoxicita a oxidačný stres semenníkov potkana po vystavení haloxyfop-P-metyl esteru, aryloxyfenosypropiónový herbicíd), Toxics., december 2015, 3(4), s. 373–389, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5606644/

(11)  https://www.legifrance.gouv.fr/affichTexte.do;jsessionid= 235653D01B24A4B694A6C342E7323D6F .tplgfr38s_1?cidTexte=JORFTEXT000000464899&dateTexte=&oldAction=rechJO&categorieLien=id&idJO=JORFCONT000000005119.

(12)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1376/2007 z 23. novembra 2007, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 304/2003 o vývoze a dovoze nebezpečných chemikálií (Ú. v. EÚ L 307, 24.11.2007, s. 14).

(13)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 540/2011 z 25. mája 2011, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokiaľ ide o zoznam schválených účinných látok (Ú. v. EÚ L 153, 11.6.2011, s. 1).

(14)  Môže sa používať len ako herbicíd v množstvách nepresahujúcich 0,052 kg aktívnej látky na hektár na jednu aplikáciu, pričom možno povoliť iba jednu aplikáciu každé tri roky.

(15)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/2233 z 2. decembra 2015, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 540/2011, pokiaľ ide o podmienky schválenia účinnej látky haloxyfop-P (Ú. v. EÚ L 317, 3.12.2015, s. 26).

(16)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/670 z 30. apríla 2018, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 540/2011, pokiaľ ide o predĺženie období schválenia účinných látok bromukonazol, buprofezín, haloxyfop-P a napropamid (Ú. v. EÚ L 113, 3.5.2018, s. 1).

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/152 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/152

---

P9_TA(2020)0239

Kultúrna obnova Európy

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o kultúrnej obnove Európy (2020/2708(RSP))

(2021/C 385/18)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na preambulu a články 2, 3 a 4 Zmluvy o Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na preambulu a články 2, 3 a 4 Zmluvy o Európskej únii,

| — | so zreteľom na články 6 a 167 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a článok 3 Zmluvy o Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 6 a 167 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a článok 3 Zmluvy o Európskej únii,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, a najmä na jeho článok 19, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, a najmä na jeho článok 19,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej článok 22, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej článok 22,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. mája 2018 s názvom Budovanie silnejšej Európy: význam politík v oblasti mládeže, vzdelávania a kultúry (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. mája 2018 s názvom Budovanie silnejšej Európy: význam politík v oblasti mládeže, vzdelávania a kultúry (COM(2018)0268),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. mája 2018 s názvom Nová európska stratégia pre kultúru (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. mája 2018 s názvom Nová európska stratégia pre kultúru (COM(2018)0267),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. novembra 2017 s názvom Posilňovanie európskej identity vzdelávaním a kultúrou (COM(2017)0673), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. novembra 2017 s názvom Posilňovanie európskej identity vzdelávaním a kultúrou (COM(2017)0673),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2016 o súdržnej politike EÚ v oblasti kultúrneho a kreatívneho priemyslu (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2016 o súdržnej politike EÚ v oblasti kultúrneho a kreatívneho priemyslu (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovaných opatreniach EÚ na boj proti pandémii COVID-19 a jej dôsledkom (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovaných opatreniach EÚ na boj proti pandémii COVID-19 a jej dôsledkom (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. júna 2020 o doprave a cestovnom ruchu v roku 2020 a v ďalšom období (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. júna 2020 o doprave a cestovnom ruchu v roku 2020 a v ďalšom období (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1295/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje program Kreatívna Európa (2014 až 2020) a zrušujú rozhodnutia č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES (4) (ďalej len „nariadenie“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1295/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje program Kreatívna Európa (2014 až 2020) a zrušujú rozhodnutia č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES (4) (ďalej len „nariadenie“),

| — | so zreteľom na závery Európskej rady zo 17., 18., 19., 20. a 21. júla 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Európskej rady zo 17., 18., 19., 20. a 21. júla 2020,

| — | so zreteľom na závery Rady z 15. novembra 2018 o pracovnom pláne pre kultúru na roky 2019 – 2022 (2018/C 460/10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 15. novembra 2018 o pracovnom pláne pre kultúru na roky 2019 – 2022 (2018/C 460/10),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Identifikácia potrieb na obnovu Európy, ktorý je sprievodným dokumentom k oznámeniu Komisie z 27. mája 2020 s názvom Správny čas pre Európu: náprava škôd a príprava budúcnosti pre ďalšie generácie (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Identifikácia potrieb na obnovu Európy, ktorý je sprievodným dokumentom k oznámeniu Komisie z 27. mája 2020 s názvom Správny čas pre Európu: náprava škôd a príprava budúcnosti pre ďalšie generácie (COM(2020)0456),

| — | so zreteľom na správu z roku 2015 s názvom Kultúrne dedičstvo je pre Európu dôležité, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu z roku 2015 s názvom Kultúrne dedičstvo je pre Európu dôležité,

| — | so zreteľom na článok 132 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 132 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže kultúra je pre Európsku úniu strategickým sektorom, tvorí dôležitú súčasť nášho hospodárstva a zároveň obohacuje demokratické, udržateľné, slobodné a inkluzívne spoločnosti a odráža naše európske hodnoty, rozmanitosť, históriu, slobodu a spôsob života; |
| --- | --- |

A.

keďže kultúra je pre Európsku úniu strategickým sektorom, tvorí dôležitú súčasť nášho hospodárstva a zároveň obohacuje demokratické, udržateľné, slobodné a inkluzívne spoločnosti a odráža naše európske hodnoty, rozmanitosť, históriu, slobodu a spôsob života;

| B. | keďže kultúra a sloboda umenia významne prispievajú k vitalite spoločnosti a umožňujú všetkým vrstvám spoločnosti vyjadrovať svoju identitu, čím prispievajú k sociálnej súdržnosti a medzikultúrnemu dialógu a pripravujú pôdu pre čoraz zomknutejšiu Európsku úniu; |
| --- | --- |

B.

keďže kultúra a sloboda umenia významne prispievajú k vitalite spoločnosti a umožňujú všetkým vrstvám spoločnosti vyjadrovať svoju identitu, čím prispievajú k sociálnej súdržnosti a medzikultúrnemu dialógu a pripravujú pôdu pre čoraz zomknutejšiu Európsku úniu;

| C. | keďže kultúra má vlastnú hodnotu ako vyjadrenie ľudskosti, demokracie a občianskej angažovanosti, ktorá môže byť kľúčom k napredovaniu v trvalo udržateľnom rozvoji; |
| --- | --- |

C.

keďže kultúra má vlastnú hodnotu ako vyjadrenie ľudskosti, demokracie a občianskej angažovanosti, ktorá môže byť kľúčom k napredovaniu v trvalo udržateľnom rozvoji;

| D. | keďže kultúra posilňuje sociálny kapitál spoločností, uľahčuje demokratické občianstvo, podporuje tvorivosť, blaho a kritické myslenie, nabáda k integrácii a súdržnosti a podporuje rozmanitosť, rovnosť a pluralizmus; |
| --- | --- |

D.

keďže kultúra posilňuje sociálny kapitál spoločností, uľahčuje demokratické občianstvo, podporuje tvorivosť, blaho a kritické myslenie, nabáda k integrácii a súdržnosti a podporuje rozmanitosť, rovnosť a pluralizmus;

| E. | keďže kultúrna účasť bola uznaná za jeden z hlavných urýchľovačov sociálnych zmien a budovania inkluzívnych a odolných spoločností; |
| --- | --- |

E.

keďže kultúrna účasť bola uznaná za jeden z hlavných urýchľovačov sociálnych zmien a budovania inkluzívnych a odolných spoločností;

| F. | keďže kultúra a kultúrne a kreatívne sektory a priemysel sú dôležitými prostriedkami boja proti všetkým formám diskriminácie vrátane rasizmu a xenofóbie a sú platformou pre slobodu prejavu; |
| --- | --- |

F.

keďže kultúra a kultúrne a kreatívne sektory a priemysel sú dôležitými prostriedkami boja proti všetkým formám diskriminácie vrátane rasizmu a xenofóbie a sú platformou pre slobodu prejavu;

| G. | keďže pandémia odhalila skutočnú sociálnu hodnotu kultúrnych a kreatívnych sektorov a priemyslu pre európsku spoločnosť, ako aj ich hospodársky význam; keďže hospodárska časť kultúry je pre Európsku úniu a jej hospodárstvo strategickým odvetvím, ktoré zabezpečuje zmysluplné pracovné miesta pre milióny Európanov a udržateľné financovanie európskej rozmanitosti, pričom odráža naše európske hodnoty, históriu a slobody; |
| --- | --- |

G.

keďže pandémia odhalila skutočnú sociálnu hodnotu kultúrnych a kreatívnych sektorov a priemyslu pre európsku spoločnosť, ako aj ich hospodársky význam; keďže hospodárska časť kultúry je pre Európsku úniu a jej hospodárstvo strategickým odvetvím, ktoré zabezpečuje zmysluplné pracovné miesta pre milióny Európanov a udržateľné financovanie európskej rozmanitosti, pričom odráža naše európske hodnoty, históriu a slobody;

| H. | keďže európske subjekty v oblasti kultúrnej a kreatívnej činnosti zachovávajú a podporujú kultúrnu a jazykovú rozmanitosť v Európe a podieľajú sa na posilňovaní európskej identity na všetkých úrovniach; keďže tieto subjekty predstavujú neoceniteľnú silu sociálnej súdržnosti, udržateľného rozvoja a hospodárskeho rastu v Európskej únii a jej členských štátoch a sú dôležitým zdrojom globálnej konkurencieschopnosti; |
| --- | --- |

H.

keďže európske subjekty v oblasti kultúrnej a kreatívnej činnosti zachovávajú a podporujú kultúrnu a jazykovú rozmanitosť v Európe a podieľajú sa na posilňovaní európskej identity na všetkých úrovniach; keďže tieto subjekty predstavujú neoceniteľnú silu sociálnej súdržnosti, udržateľného rozvoja a hospodárskeho rastu v Európskej únii a jej členských štátoch a sú dôležitým zdrojom globálnej konkurencieschopnosti;

| I. | keďže európske kultúrne a kreatívne sektory a priemysel predstavujú približne 4 % európskeho hrubého domáceho produktu, čo je podobná úroveň ako IKT a ubytovacie a stravovacie služby; keďže v roku 2019 bolo v EÚ-27 zamestnaných v oblasti kultúry 7,4 milióna ľudí, čo predstavuje 3,7 % celkovej zamestnanosti v EÚ-27; keďže v roku 2019 bol podiel samostatne zárobkovo činných osôb v oblasti kultúry v EÚ-27 viac ako dvojnásobný oproti priemeru v hospodárstve ako celku (5); |
| --- | --- |

I.

keďže európske kultúrne a kreatívne sektory a priemysel predstavujú približne 4 % európskeho hrubého domáceho produktu, čo je podobná úroveň ako IKT a ubytovacie a stravovacie služby; keďže v roku 2019 bolo v EÚ-27 zamestnaných v oblasti kultúry 7,4 milióna ľudí, čo predstavuje 3,7 % celkovej zamestnanosti v EÚ-27; keďže v roku 2019 bol podiel samostatne zárobkovo činných osôb v oblasti kultúry v EÚ-27 viac ako dvojnásobný oproti priemeru v hospodárstve ako celku (5);

| J. | keďže podľa vlastných odhadov Komisie kultúrne a kreatívne sektory a priemysel, ktoré predstavujú 509 miliárd EUR pridanej hodnoty k HDP, v druhom štvrťroku 2020 pravdepodobne prišli o 80 % obratu v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a opatrení na zamedzenie šírenia nákazy; |
| --- | --- |

J.

keďže podľa vlastných odhadov Komisie kultúrne a kreatívne sektory a priemysel, ktoré predstavujú 509 miliárd EUR pridanej hodnoty k HDP, v druhom štvrťroku 2020 pravdepodobne prišli o 80 % obratu v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a opatrení na zamedzenie šírenia nákazy;

| K. | keďže v sektore kultúrneho dedičstva je zamestnaných viac ako 300 000 Európanov, pričom je s nim nepriamo spojených 7,8 milióna pracovných miest v Európe; keďže európska tvorivá pracovná sila v kultúrnych a kreatívnych sektoroch a priemysle je v súčasnosti nedostatočne zastúpená štatistickými systémami; |
| --- | --- |

K.

keďže v sektore kultúrneho dedičstva je zamestnaných viac ako 300 000 Európanov, pričom je s nim nepriamo spojených 7,8 milióna pracovných miest v Európe; keďže európska tvorivá pracovná sila v kultúrnych a kreatívnych sektoroch a priemysle je v súčasnosti nedostatočne zastúpená štatistickými systémami;

| L. | keďže kultúrne a kreatívne sektory a priemysel sú úzko prepojené a preukázalo sa, že sú prínosom pre iné odvetvia, napríklad cestovný ruch a dopravu; keďže podľa Svetovej organizácie cestovného ruchu si štyria z desiatich turistov vyberajú destináciu na základe jej kultúrnej ponuky a dve tretiny Európanov sa domnievajú, že prítomnosť kultúrneho dedičstva má vplyv na ich výber dovolenkovej destinácie; keďže Európa zostáva najpopulárnejšou destináciou kultúrneho cestovného ruchu na svete; |
| --- | --- |

L.

keďže kultúrne a kreatívne sektory a priemysel sú úzko prepojené a preukázalo sa, že sú prínosom pre iné odvetvia, napríklad cestovný ruch a dopravu; keďže podľa Svetovej organizácie cestovného ruchu si štyria z desiatich turistov vyberajú destináciu na základe jej kultúrnej ponuky a dve tretiny Európanov sa domnievajú, že prítomnosť kultúrneho dedičstva má vplyv na ich výber dovolenkovej destinácie; keďže Európa zostáva najpopulárnejšou destináciou kultúrneho cestovného ruchu na svete;

| M. | keďže rôznorodé kultúrne prostredie Európy bolo vážne zasiahnuté pandémiou COVID-19 a bez verejných investícií a pomoci hrozí mnohým subjektom v kultúrnych a kreatívnych sektoroch a priemysle zruinovanie; keďže prerušenie činnosti tohto sektora zasiahlo aj iné odvetvia, napríklad dopravu, cestovný ruch a vzdelávanie; |
| --- | --- |

M.

keďže rôznorodé kultúrne prostredie Európy bolo vážne zasiahnuté pandémiou COVID-19 a bez verejných investícií a pomoci hrozí mnohým subjektom v kultúrnych a kreatívnych sektoroch a priemysle zruinovanie; keďže prerušenie činnosti tohto sektora zasiahlo aj iné odvetvia, napríklad dopravu, cestovný ruch a vzdelávanie;

| N. | keďže kultúrne a kreatívne sektory a priemysel sú atypickým odvetvím založeným na ich osobitnom hospodárskom modeli, potrebách a veľkostiach, ale v zásade ich tvoria najmä malé štruktúry (MSP, mikroorganizácie a samostatne zárobkovo činné osoby), ktoré nemajú žiadny alebo len malý prístup na finančné trhy a často majú nepravidelné a zmiešané príjmy pochádzajúce z rôznych zdrojov, ako sú verejné dotácie, súkromné sponzorstvo, príjmy z publika alebo autorské práva; |
| --- | --- |

N.

keďže kultúrne a kreatívne sektory a priemysel sú atypickým odvetvím založeným na ich osobitnom hospodárskom modeli, potrebách a veľkostiach, ale v zásade ich tvoria najmä malé štruktúry (MSP, mikroorganizácie a samostatne zárobkovo činné osoby), ktoré nemajú žiadny alebo len malý prístup na finančné trhy a často majú nepravidelné a zmiešané príjmy pochádzajúce z rôznych zdrojov, ako sú verejné dotácie, súkromné sponzorstvo, príjmy z publika alebo autorské práva;

| O. | keďže kríza spôsobená pandémiou COVID-19 vyhrotila už existujúce zraniteľné miesta kultúrnych a kreatívnych sektorov a priemyslu vrátane neistého živobytia umelcov a kultúrnych pracovníkov, ako aj na obmedzené rozpočty mnohých kultúrnych inštitúcií; |
| --- | --- |

O.

keďže kríza spôsobená pandémiou COVID-19 vyhrotila už existujúce zraniteľné miesta kultúrnych a kreatívnych sektorov a priemyslu vrátane neistého živobytia umelcov a kultúrnych pracovníkov, ako aj na obmedzené rozpočty mnohých kultúrnych inštitúcií;

| P. | keďže celkové dôsledky pandémie COVID-19 na kultúrne a kreatívne sektory a priemysel sa len začínajú prejavovať, pričom celkový strednodobý a dlhodobý vplyv je stále neznámy; keďže to má vplyv na sociálne práva umelcov a profesionálov v oblasti kultúry, ktorí majú právo na spravodlivú finančnú kompenzáciu za svoju prácu, a na ochranu rozmanitosti kultúrnych prejavov; |
| --- | --- |

P.

keďže celkové dôsledky pandémie COVID-19 na kultúrne a kreatívne sektory a priemysel sa len začínajú prejavovať, pričom celkový strednodobý a dlhodobý vplyv je stále neznámy; keďže to má vplyv na sociálne práva umelcov a profesionálov v oblasti kultúry, ktorí majú právo na spravodlivú finančnú kompenzáciu za svoju prácu, a na ochranu rozmanitosti kultúrnych prejavov;

| Q. | keďže kríza spôsobená ochorením COVID-19 už má a bude mať dlhotrvajúci negatívny vplyv na kultúrnu a tvorivú produkciu, šírenie a príjmy, a tým aj na európsku kultúrnu rozmanitosť; |
| --- | --- |

Q.

keďže kríza spôsobená ochorením COVID-19 už má a bude mať dlhotrvajúci negatívny vplyv na kultúrnu a tvorivú produkciu, šírenie a príjmy, a tým aj na európsku kultúrnu rozmanitosť;

| R. | keďže divadlá, operné scény, kiná, koncertné sály, múzeá, pamiatky kultúrneho dedičstva a iné umelecké centrá sa z dôvodu opatrení na zamedzenie šírenia nákazy zatvárali ako prvé a znovu sa otvárajú medzi poslednými; keďže mnohé kultúrne a umelecké podujatia, ako sú veľtrhy, festivaly, koncerty a vystúpenia, boli zrušené alebo odložené na oveľa neskorší dátum; keďže zdravotné a bezpečnostné opatrenia zavedené s cieľom predchádzať a zabrániť novému šíreniu neumožnia centrám fungovať v dohľadnej budúcnosti s plnou kapacitou; |
| --- | --- |

R.

keďže divadlá, operné scény, kiná, koncertné sály, múzeá, pamiatky kultúrneho dedičstva a iné umelecké centrá sa z dôvodu opatrení na zamedzenie šírenia nákazy zatvárali ako prvé a znovu sa otvárajú medzi poslednými; keďže mnohé kultúrne a umelecké podujatia, ako sú veľtrhy, festivaly, koncerty a vystúpenia, boli zrušené alebo odložené na oveľa neskorší dátum; keďže zdravotné a bezpečnostné opatrenia zavedené s cieľom predchádzať a zabrániť novému šíreniu neumožnia centrám fungovať v dohľadnej budúcnosti s plnou kapacitou;

| S. | keďže počas pandémie sa mnohí Európania ocitli v situácii, keď bol pohyb obmedzený, a spoločné využívanie kultúrneho a kreatívneho obsahu sa stalo podporou pre mnohých občanov; keďže vďaka autorom, umelcom, účinkujúcim a iným tvorcom sa možnosti prístupu ku kultúrnemu obsahu na internete znásobili a kultúrny obsah sa stal prístupnejším a často bezplatným; keďže to v ešte vo väčšej miere znižuje príjmy tvorcov; keďže dostupnosť kultúrneho obsahu online sa nepremietla do zvýšenia príjmov držiteľov práv a účinkujúcich; |
| --- | --- |

S.

keďže počas pandémie sa mnohí Európania ocitli v situácii, keď bol pohyb obmedzený, a spoločné využívanie kultúrneho a kreatívneho obsahu sa stalo podporou pre mnohých občanov; keďže vďaka autorom, umelcom, účinkujúcim a iným tvorcom sa možnosti prístupu ku kultúrnemu obsahu na internete znásobili a kultúrny obsah sa stal prístupnejším a často bezplatným; keďže to v ešte vo väčšej miere znižuje príjmy tvorcov; keďže dostupnosť kultúrneho obsahu online sa nepremietla do zvýšenia príjmov držiteľov práv a účinkujúcich;

| T. | keďže rozdiely v prístupe k digitálnym infraštruktúram obmedzili základné práva na prístup ku kultúre, právo na účasť v kultúre a právo na umelecký prejav; |
| --- | --- |

T.

keďže rozdiely v prístupe k digitálnym infraštruktúram obmedzili základné práva na prístup ku kultúre, právo na účasť v kultúre a právo na umelecký prejav;

| U. | keďže jednotlivé návrhy rozpočtu programu Kreatívna Európa v rámci budúceho viacročného finančného rámca (VFR) jasne nespĺňajú očakávania tohto sektora ani Európskeho parlamentu a Európsky parlament vyzval na potrebné zdvojnásobenie jeho financovania v porovnaní s úrovňou vyčlenenou vo VFR na roky 2014 – 2020; |
| --- | --- |

U.

keďže jednotlivé návrhy rozpočtu programu Kreatívna Európa v rámci budúceho viacročného finančného rámca (VFR) jasne nespĺňajú očakávania tohto sektora ani Európskeho parlamentu a Európsky parlament vyzval na potrebné zdvojnásobenie jeho financovania v porovnaní s úrovňou vyčlenenou vo VFR na roky 2014 – 2020;

| V. | keďže revidovaný návrh VFR predložený Komisiou obsahuje 20 % zníženie prostriedkov pre Európsky zbor solidarity, 13 % zníženie pre program Kreatívna Európa a 7 % zníženie pre program Erasmus+ v porovnaní s návrhom VFR, ktorý Komisia predložila v roku 2018; keďže pozícia Európskej rady, ako ju formulovala 17. júla 2020, len zodpovedá návrhu Komisie z roku 2018; keďže Kreatívna Európa je jediným programom EÚ, ktorý poskytuje priamu podporu pre kultúrne a kreatívne sektory a priemysel v celej Európe; keďže ani iniciatívy, ktoré má program Kreatívna Európa pokryť, ani jeho rozpočet nezabezpečujú požadovanú podporu v rámci programu, po ktorom je už teraz nadmerný dopyt, pričom je nedostatočne financovaný; |
| --- | --- |

V.

keďže revidovaný návrh VFR predložený Komisiou obsahuje 20 % zníženie prostriedkov pre Európsky zbor solidarity, 13 % zníženie pre program Kreatívna Európa a 7 % zníženie pre program Erasmus+ v porovnaní s návrhom VFR, ktorý Komisia predložila v roku 2018; keďže pozícia Európskej rady, ako ju formulovala 17. júla 2020, len zodpovedá návrhu Komisie z roku 2018; keďže Kreatívna Európa je jediným programom EÚ, ktorý poskytuje priamu podporu pre kultúrne a kreatívne sektory a priemysel v celej Európe; keďže ani iniciatívy, ktoré má program Kreatívna Európa pokryť, ani jeho rozpočet nezabezpečujú požadovanú podporu v rámci programu, po ktorom je už teraz nadmerný dopyt, pričom je nedostatočne financovaný;

| W. | keďže pandémia predstavuje príležitosť prehodnotiť budúcnosť kultúry a keďže vytvorenie odolnejšieho kultúrneho ekosystému si vyžaduje obsiahlejšie úvahy o budúcnosti planéty a naliehavosti reakcie na klimatickú krízu; |
| --- | --- |

W.

keďže pandémia predstavuje príležitosť prehodnotiť budúcnosť kultúry a keďže vytvorenie odolnejšieho kultúrneho ekosystému si vyžaduje obsiahlejšie úvahy o budúcnosti planéty a naliehavosti reakcie na klimatickú krízu;

| X. | keďže kultúrne a kreatívne sektory a priemysel sú nevyhnutné na dosiahnutie environmentálnej udržateľnosti; keďže musia byť naďalej riadne financované, označené za bezpečnú investíciu s cieľom pripravenosti na prechod na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo v súlade s Európskou zelenou dohodou a s cieľmi v oblasti udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

X.

keďže kultúrne a kreatívne sektory a priemysel sú nevyhnutné na dosiahnutie environmentálnej udržateľnosti; keďže musia byť naďalej riadne financované, označené za bezpečnú investíciu s cieľom pripravenosti na prechod na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo v súlade s Európskou zelenou dohodou a s cieľmi v oblasti udržateľného rozvoja;

| 1. | vyjadruje svoju úprimnú solidaritu s účinkujúcimi, umelcami, tvorcami, autormi, vydavateľmi, ich spoločnosťami a všetkými ostatnými kultúrnymi tvorcami a pracovníkmi vrátane amatérskych tvorcov, ktorí boli všetci vážne postihnutí globálnou pandémiou COVID-19, a vyjadruje uznanie ich činnosti a solidaritu v ťažkých časoch, ktoré zažívajú milióny Európanov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že obnova a revitalizácia európskej kultúrnej politiky po pandémii sú úzko spojené s ostatnými výzvami, ktorým čelí Európska únia a svet, počnúc klimatickou krízou; je presvedčený, že budúca politika v oblasti kultúry musí byť hlboko prepojená so sociálnymi výzvami, ako aj so zelenou a digitálnou transformáciou; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnieva sa, že je nevyhnutné vyčleniť pre kultúrne a kreatívne sektory a priemysel významnú časť opatrení na oživenie hospodárstva, ktoré plánujú európske inštitúcie, a spojiť ich s rozsiahlymi a rýchlymi opatreniami v prospech európskych kultúrnych a kreatívnych síl, ktoré im umožnia pokračovať v práci v nadchádzajúcich mesiacoch, prežiť v týchto časoch krízy a vytvárať odolnosť v tomto odvetví; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby koordinovali svoje opatrenia pri podpore kultúrnych a kreatívnych sektorov a priemyslu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | víta úsilie Komisie a Európskej rady o vypracovanie plánu obnovy Next Generation EU; je však veľmi znepokojený skutočnosťou, že nebola jasne vyčlenená žiadna konkrétna suma na priamu podporu kultúrnych a kreatívnych sektorov a priemyslu; v tejto súvislosti trvá na tom, že cielené opatrenia členských štátov by mali byť jasne zamerané na subjekty pôsobiace v oblasti kultúrnej a kreatívnej činnosti a mali by vo veľkej miere a rýchlo využívať fondy obnovy; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby na kultúrne a kreatívne sektory a priemysel vyčlenili aspoň 2 % prostriedkov z Mechanizmu na obnovu a odolnosti určených na obnovu, a to podľa ich osobitných potrieb; zdôrazňuje, že tento percentuálny podiel by mal odrážať význam kultúrnych a kreatívnych sektorov a priemyslu pre HDP EÚ vzhľadom na to, že predstavujú 7,8 milióna pracovných miest a 4 % HDP; opätovne zdôrazňuje potrebu presného plánovania a finančných plánov určených na zabezpečenie kontinuity činností v kultúrnych a kreatívnych sektoroch a priemysle a na zabezpečenie predvídateľnosti pre ľudí pôsobiacich v tejto oblasti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | víta vytvorenie REACT-EU ako priameho akčného plánu s cieľom poskytnúť dodatočné finančné prostriedky pre najviac postihnuté regióny a hospodárske odvetvia; víta skutočnosť, že kultúra bola označená za dôležitý a postihnutý sektor; vyjadruje však znepokojenie nad tým, že neboli prijaté žiadne opatrenia na zabezpečenie toho, aby kultúrne a kreatívne sektory a priemysel mali z tejto iniciatívy prospech; naliehavo vyzýva členské štáty, aby kultúrne a kreatívne sektory a priemysel považovali za strategické sektory a priority v rámci plánu obnovy EÚ a aby určili jasný rozpočet spojený s rýchlymi a konkrétnymi opatreniami zameranými na oživenie týchto subjektov, z ktorých by mali mať prospech všetky zainteresované strany vrátane nezávislých umelcov a ktoré by sa zameriavali nielen na ich hospodárske oživenie, ale aj na zlepšenie pracovných podmienok ľudí pracujúcich v kultúrnych a kreatívnych sektoroch a priemysle; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kritizuje skutočnosť, že program Kreatívna Európa nedostal žiadne dodatočné finančné prostriedky z fondu pre Next Generation EU, a žiada, aby sa celkový rozpočet programu Kreatívna Európa zvýšil na 2,8 miliardy EUR; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žiada členské štáty zabezpečiť, aby sa osobitné domáce sociálne, fiškálne a hospodárske pravidlá, ktoré sa zvyčajne uplatňujú na kultúrne a kreatívne subjekty, dali predĺžiť počas krízy a po nej; žiada, aby členské štáty zahrnuli MSP pôsobiace v kultúrnych a kreatívnych sektoroch a priemysle do osobitných plánov obnovy MSP, ktoré už plnia; žiada, aby členské štáty zvážili poskytovanie finančnej podpory kultúrnym centrám a podujatiam pri vykonávaní nových opatrení v oblasti zdravia a bezpečnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva na väčšiu koordináciu s cieľom stanoviť najlepšie postupy a konkrétne riešenia, ktoré môžu podporiť odvetvia kultúrneho a kreatívneho priemyslu v súčasnej situácii a prípadné budúce oživenie; víta sektorové kampane #saveEUculture a #double4culture, ako aj úsilie Komisie o podporu odvetví kultúrneho a kreatívneho priemyslu prostredníctvom kampane #CreativeEuropeAtHome; |
| --- | --- |

9.

| 10. | so znepokojením konštatuje, že sociálne záchranné siete boli často nedostupné pre kreatívnych pracovníkov v neštandardných formách zamestnania; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili prístup k dávkam sociálneho zabezpečenia pre všetkých kreatívnych pracovníkov vrátane tých, ktorí pôsobia v neštandardných formách zamestnania; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva Komisiu, aby zaviedla európsky rámec pracovných podmienok v odvetviach kultúrneho a kreatívneho priemyslu na úrovni EÚ, ktorý by odrážal špecifiká tohto priemyslu a zaviedol by usmernenia a zásady s cieľom zlepšiť pracovné podmienky s osobitným dôrazom na nadnárodné zamestnávanie; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konštatuje, že cestovné obmedzenia naďalej brzdia európsku kultúrnu spoluprácu a majú vážny vplyv na medzinárodnú mobilitu a turné, ktoré predstavujú hlavný zdroj príjmov pre kultúrne subjekty; konštatuje, že financovanie medzinárodnej spolupráce, turné a koprodukcie sa často krátilo a bolo presmerované do fondov na preklenutie ťažkostí súvisiacich s pandémiou; je znepokojený škodlivým vplyvom týchto opatrení na európsku kultúrnu spoluprácu; vyzýva členské štáty, aby obmedzili neopodstatnené obmedzenia v rámci schengenského priestoru, a vyzýva Komisiu, aby vypracovala usmernenia pre členské štáty pre organizáciu bezpečných cezhraničných turné, živých kultúrnych podujatí a kultúrnych aktivít; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva Komisiu, aby podporovala mobilitu umelcov, ktorá im umožní výmenu postupov a techník, a aby výrazne podporovala ich začlenenie do trhu práce; dôrazne podporuje súbežné vzájomné uznávanie umeleckých kvalifikácií; |
| --- | --- |

13.

| 14. | víta vytvorenie nástroja dočasnej podpory EÚ na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE), ktorý je určený na podporu krátkodobých pracovných opatrení zavedených členskými štátmi, najmä tých, ktoré sa týkajú MSP a samostatne zárobkovo činných osôb; domnieva sa, že tento nástroj, ktorý sa týka čo najväčšieho počtu aktérov v oblasti kultúry vrátane nezávislých autorov, interpretov, umelcov a iných tvorcov, by mohol aktérom kultúrneho a kreatívneho priemyslu umožniť naďalej pôsobiť v ich oblasti činnosti a zároveň kompenzovať ich stratu príjmov a zabrániť strate odborných znalostí; v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby poskytli primerané záruky, aby sa nástroj SURE mohol stať rýchlo funkčný a dostupný pre všetky právne subjekty vrátane neformálnych subjektov pôsobiacich v odvetviach kultúrneho a kreatívneho priemyslu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zastáva názor, že aktuálna pandémia a jej vplyv na naše hospodárstva by sa nemali používať ako argument na ďalšie znižovanie vnútroštátnych alebo európskych verejných výdavkov na kultúru; zdôrazňuje kľúčovú úlohu programu Kreatívna Európa a jeho podprogramov MEDIA a Kultúra, ako aj medzisektorových oblastí pri zabezpečovaní európskej spolupráce a dostatočného stupňa stability v sektore prostredníctvom prístupu k európskemu financovaniu a umožnením, aby sa v rámci projektov budovali dlhodobé partnerstvá; vyzýva Komisiu, aby začlenila odvetvia kultúrneho a kreatívneho priemyslu do všetkých aspektov VFR; v tejto súvislosti pripomína, že Európsky parlament požiadal o potrebné zdvojnásobenie rozpočtu vyčleneného na program Kreatívna Európa v rámci budúceho VFR, a dôrazne potvrdzuje svoju pozíciu pri podpore odvetví kultúrneho a kreatívneho priemyslu, ako aj ich pracovníkov; považuje za mimoriadne dôležité, aby sa programy finalizovali a prijali čo najskôr s cieľom zabezpečiť hladký prechod od ich predchodcov; zdôrazňuje, že ak sa začiatok nového finančného obdobia oneskorí, Komisia musí zabezpečiť prechod s cieľom preklenúť medzeru medzi súčasným programom Kreatívna Európa a novým programom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | výzva Komisiu, aby identifikovala a jasne komunikovala širokú škálu zmiešaných zdrojov financovania, ktoré môžu byť prínosom pre odvetvia kultúrneho a kreatívneho priemyslu; trvá na tom, že budúce znalostné a inovačné spoločenstvo venované kultúrnym a kreatívnym sektorom v rámci Európskeho inovačného a technologického inštitútu by v tejto súvislosti malo zohrávať vedúcu úlohu; vyzýva Komisiu, aby do programu Horizont Európa zahrnula financovanie aktérov kultúrneho a kreatívneho priemyslu pôsobiacich v oblasti kultúrneho experimentovania, inovácií a umeleckého výskumu; opakuje, že je potrebné zvýšiť súčinnosť na európskej úrovni a zároveň podporovať nové inovatívne a digitálne riešenia, ktoré môžu tomuto sektoru pomôcť v súčasnosti i budúcnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uznáva význam digitalizácie pri tvorbe, produkcii, šírení a dostupnosti kultúrnych a kreatívnych diel a vyzýva Komisiu, aby ďalej identifikovala financovanie digitalizácie európskych kultúrnych diel a uľahčovala prístup MSP a organizácií k digitálnym zručnostiam a infraštruktúre; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poznamenáva, že väčšina doteraz navrhnutých podporných opatrení bola založená na požičiavaní, čo je možnosť, ktorá nie je udržateľná pre všetky zainteresované strany v kultúrnych ekosystémoch; požaduje rozsiahlu a primárnu podporu odvetví kultúrneho a kreatívneho priemyslu založenú na grantoch s cieľom zabezpečiť živobytie miestnych komunít; |
| --- | --- |

18.

| 19. | víta nové podporné opatrenia v rámci záručného mechanizmu pre kultúrne a kreatívne sektory (CCS GF), ktorých cieľom je zlepšiť prístup MSP v odvetviach kultúrneho a kreatívneho priemyslu k dostupnému dlhovému financovaniu; zdôrazňuje, že je potrebné, aby bol dostupný vo väčšom rozsahu s cieľom pokryť všetky členské štáty a regióny a MSP všetkých veľkostí; vyzýva na posilnené zavádzanie záručného mechanizmu pre kultúrne a kreatívne sektory v rámci Programu InvestEU, čo by odvetviam kultúrneho a kreatívneho priemyslu poskytlo väčšiu flexibilitu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že MSP pôsobiace v oblasti kultúrnej a kreatívnej činnosti budú mať prospech zo zvýšenej podpory z hľadiska dlhového financovania prostredníctvom budúcich nástrojov na poskytovanie záruk v rámci Programu InvestEU na roky 2021 – 2027; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že nedošlo k žiadnemu ďalšiemu pokroku, ktorý by mimovládnym a menším organizáciám umožnil prístup k finančným zdrojom; žiada preto členské štáty a Komisiu, aby prehodnotili svoje súčasné kritériá a politiky, pokiaľ ide o záruky, a to najmä pre tie MSP, ktoré majú vyššie rizikové profily s malým alebo žiadnym prístupom na finančné trhy a ktoré vytvárajú nehmotné aktíva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva Komisiu, aby prijala opatrenia na zmiernenie neustále sa zhoršujúceho vplyvu krízy na odvetvia kultúrneho a kreatívneho priemyslu v čase, keď má pokračujúce rušenie festivalov a kultúrnych podujatí katastrofálne finančné následky, najmä pre sektor hudby a scénického umenia a pre nezávislých umelcov; domnieva sa, že by sa mali zriadiť európske digitálne platformy venované scénickému umeniu s cieľom čo najviac zdieľať európsky kultúrny obsah a kreatívne produkty; žiada, aby takéto platformy boli navrhnuté so zreteľom na spravodlivé odmeňovanie umelcov, tvorcov a spoločností; žiada, aby sa výraznejšie zapájal spolu s príslušnými aktérmi do hľadania riešení na podporu činností, a to najmä umelcov a tvorcov zasiahnutých zrušením významných festivalov a kultúrnych podujatí; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva Komisiu, aby určila, či sú vnútroštátne spôsoby rozdeľovania finančných prostriedkov na financovanie kultúry dostupné všetkým tvorcom a či je prideľovanie nezávislé, slobodné a spravodlivé; vyzýva Komisiu, aby pracovala na lepších kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľoch s cieľom zabezpečiť spoľahlivý a stabilný tok údajov týkajúcich sa odvetví kultúrneho a kreatívneho priemyslu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pripomína členským štátom, že na pomoc odvetviam kultúrneho a kreatívneho priemyslu, aby sa mohli zotaviť z krízy, sa môžu použiť iné opatrenia, ako sú znížené sadzby DPH na všetok kultúrny tovar a služby, lepšie oceňovanie nehmotných aktív a daňové úľavy na kultúrnu produkciu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poukazuje na skutočnosť, že cestovný ruch predstavuje 10,3 % HDP Európskej únie, z čoho viac než 40 % súvisí s ponukou kultúry; domnieva sa, že postupné oživenie cestovného ruchu je príležitosťou na aktívnu propagáciu európskej kultúry a dedičstva a zároveň kladie základy udržateľného európskeho cestovného ruchu; v tejto súvislosti vyzýva na spustenie ročného programu tvorby hodnôt európskej kultúry a dedičstva, ktorý odráža európsku kultúrnu rozmanitosť; žiada, aby štrukturálne fondy v čo najväčšej miere zahŕňali do projektov, ktoré podporujú, zachovanie kultúry a umeleckú tvorbu; zdôrazňuje významnú pridanú hodnotu historického a kultúrneho cestovného ruchu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zaviedli integrovanú politiku s cieľom podporiť oživenie tohto sektora; |
| --- | --- |

25.

| 26. | domnieva sa, že by sme mali využiť túto príležitosť na propagáciu európskeho kultúrneho obsahu na celom svete prostredníctvom podpory európskej produkcie a rozvoja európskych vysielacích sietí; vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi s cieľom čo najplynulejšie transponovať príslušné právne predpisy, ako je revízia smernice o audiovizuálnych mediálnych službách (6), smernica o autorskom práve na digitálnom jednotnom trhu (7) a smernica o satelitnom vysielaní a káblovej retransmisii (8); zdôrazňuje potenciál filmového a audiovizuálneho priemyslu a požaduje celoeurópske partnerstvo zamerané na podporu európskych tvorcov v tejto oblasti; zdôrazňuje, že vykonávanie týchto smerníc a pripravovaných legislatívnych návrhov musí zachovávať a podporovať kolektívne mechanizmy na zabezpečenie primeranej ochrany jednotlivých tvorcov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uznáva oslabený stav mediálneho ekosystému a zúfalý stav miestnych a regionálnych spravodajských médií, ako aj médií pôsobiacich na menších trhoch; domnieva sa, že keďže slobodné, nezávislé a dostatočne financované médiá sú tiež obranou proti šíreniu a účinnosti dezinformácií, Komisia by mala v tejto súvislosti predložiť strednodobé a dlhodobé stratégie vrátane osobitných iniciatív na podporu miestnych a regionálnych médií a médií pôsobiacich na malých trhoch; domnieva sa, že by sa malo zvážiť zriadenie fondu pre spravodajské médiá, ktorý by bol založený na princípe nezávislého vzťahu; podporuje pripravované návrhy Komisie v rámci balíka predpisov, ktoré tvoria akt o digitálnych službách, a to najmä nové a revidované pravidlá týkajúce sa online platforiem a online reklamy; zastáva názor, že pozornosť by sa mala venovať koncentrácii vlastníctva médií, ktorá často znižuje pluralitu a rozmanitosť spravodajstva a môže mať aj negatívny vplyv na informačný trh; podporuje plánovaný akčný plán pre mediálny a audiovizuálny sektor a jeho stanovené ciele, ktorými je zvýšenie konkurencieschopnosti a pomoc sektoru digitálnej transformácie; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali a presadzovali slobodu umeleckého prejavu, ktorá je nevyhnutná pre rozvoj demokracie a úspešné zotavenie spoločností z bezprecedentnej krízy; zdôrazňuje význam európskeho financovania pre podporu a zachovanie slobody a rozmanitosti kultúry a médií; domnieva sa, že odvetvia kultúrneho a kreatívneho priemyslu patria medzi najdynamickejšie odvetvia hospodárstva, že by mali podporovať rodovú rovnosť a že by mohli byť silným katalyzátorom udržateľného rozvoja a spravodlivej transformácie; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje potenciál kultúrnej rozmanitosti, pokiaľ ide o celosvetový dosah odvetví európskeho kultúrneho a kreatívneho priemyslu, a vyzýva na vyvážený prístup, ktorý by integroval širokú škálu aktérov rôznej veľkosti a z rôznych regiónov; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby riadne vyhodnotila existujúce programy a opatrenia EÚ, ako je značka „Európske dedičstvo“, a aby začlenila finančné hodnotenie s cieľom umožniť lepšiu komunikáciu o dedičstve a kultúrnych trasách, aby občania mali možnosť lepšie porozumieť opatreniam EÚ; vyzýva ďalej Komisiu, aby navrhla ambicióznu a inkluzívnu komunikačnú a propagačnú politiku pre kultúru v Európe, ktorá by európskemu kultúrnemu obsahu, podujatiam a priestorom umožnila nadobudnúť skutočne európsky a globálny dosah; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zastáva názor, že opatrenia prijaté členskými štátmi a Komisiou na pomoc aktérom kultúrneho a kreatívneho priemyslu v Európe by mali podporovať aktérov a iniciatívy, ktoré odrážajú kultúrnu a jazykovú rozmanitosť Európy vrátane jazykov menšín a malých jazykov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s európskymi hlavnými mestami kultúry s cieľom nájsť praktické riešenia a pomôcť im čo najviac obmedziť narušenie spôsobené pandémiou, najmä s mestami, ktoré sú držiteľmi titulu v rokoch 2020 a 2021, a to prostredníctvom úzkeho dialógu s organizátormi; zdôrazňuje, že je dôležité, aby mali k dispozícii viac podporných mechanizmov a finančných riešení; opakuje skutočnosť, že vzhľadom na súčasné okolnosti sa v kalendári európskych hlavných miest kultúry vykonali zmeny, a vyzýva subjekty s rozhodovacou právomocou, aby posúdili možnosť predĺženia obdobia pre nadchádzajúce organizujúce mestá; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzýva na zintenzívnenie úsilia o nadviazanie na dynamiku Európskeho roka kultúrneho dedičstva s cieľom vytvoriť z neho trvalý politický odkaz; naliehavo vyzýva Komisiu, aby zaujala integrovanejší prístup ku kultúrnemu dedičstvu, v rámci ktorého by sa hmotné, nehmotné, prírodné a digitálne dedičstvo považovalo za prepojené a neoddeliteľné; zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť stálu platformu, ktorej jadro bude tvoriť organizovaná občianska spoločnosť a ktorá sa bude zameriavať na spoluprácu a koordináciu politík v oblasti kultúrneho dedičstva na úrovni EÚ; požaduje tiež komplexný rámec pre digitálne kultúrne dedičstvo, ktorý by sa zameral najmä na digitalizáciu existujúceho dedičstva a na rozsiahlu dostupnosť digitalizovaného kultúrneho materiálu; v tejto súvislosti berie na vedomie význam interoperability a noriem; vyzýva na dôkladnú revíziu odporúčania Komisie z 27. októbra 2011 o digitalizácii kultúrneho materiálu, jeho dostupnosti online a o uchovávaní digitálnych záznamov (9); |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdôrazňuje, že počas zákazu vychádzania zostali mnohé pamiatky kultúrneho dedičstva bez dohľadu a bez riadnej údržby, čo viedlo k škodám na týchto pamiatkach, ktoré boli už predtým zraniteľné voči zhoršovaniu životného prostredia, prírodným katastrofám a zmene klímy, ako aj nezákonnému vykopávaniu alebo nezákonnému obchodovaniu; zdôrazňuje, že je potrebné chrániť zamestnanosť v odvetví kultúrneho dedičstva, podporovať reštaurátorov a odborníkov na dedičstvo a poskytnúť im potrebné nástroje, ktoré potrebujú na ochranu pamiatok európskeho dedičstva; |
| --- | --- |

33.

| 34. | domnieva sa, že kultúrny rozmer musí byť súčasťou dialógu s občanmi, najmä počas nadchádzajúcej konferencie o budúcnosti Európy; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 238, 6.7.2018, s. 28.

(2)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0054.

(3)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0169.

(4)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 221.

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Culture_statistics_-_cultural_employment#Self-employment

(6)  Ú. v. EÚ L 303, 28.11.2018, s. 69.

(7)  Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2019, s. 92.

(8)  Ú. v. ES L 248, 6.10.1993, s. 15.

(9)  Ú. v. EÚ L 283, 29.10.2011, s. 39.

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/159 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/159

---

P9_TA(2020)0240

Covid-19: Koordinácia hodnotení zdravotného stavu a klasifikácie rizika a dôsledkov pre Schengen a jednotný trh na úrovni EÚ

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o COVID-19: koordinácia posúdení z hľadiska zdravia a klasifikácie rizík na úrovni EÚ a dôsledky pre schengenský priestor a jednotný trh (2020/2780(RSP))

(2021/C 385/19)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 3 Zmluvy o Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 3 Zmluvy o Európskej únii,

| — | so zreteľom na článok 168 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ako aj na jej články 4, 6, 9, 21, 67, 114, 153, 169 a 191, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 168 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ako aj na jej články 4, 6, 9, 21, 67, 114, 153, 169 a 191,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej články 35 a 45, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej články 35 a 45,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 z 9. marca 2016, ktorým sa ustanovuje kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (1) (Kódex schengenských hraníc), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 z 9. marca 2016, ktorým sa ustanovuje kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (1) (Kódex schengenských hraníc),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES z 29. apríla 2004 o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov (2) (smernica o voľnom pohybe) a na zásadu nediskriminácie, ktorá je v nej zakotvená, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES z 29. apríla 2004 o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov (2) (smernica o voľnom pohybe) a na zásadu nediskriminácie, ktorá je v nej zakotvená,

| — | so zreteľom na usmernenia Komisie týkajúce sa opatrení v oblasti riadenia hraníc na ochranu zdravia a zabezpečenie dostupnosti tovaru a základných služieb (3), ako aj na uplatňovanie voľného pohybu pracovníkov počas pandémie COVID-19 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia Komisie týkajúce sa opatrení v oblasti riadenia hraníc na ochranu zdravia a zabezpečenie dostupnosti tovaru a základných služieb (3), ako aj na uplatňovanie voľného pohybu pracovníkov počas pandémie COVID-19 (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovaných opatreniach EÚ na boj proti pandémii COVID-19 a jej dôsledkom (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovaných opatreniach EÚ na boj proti pandémii COVID-19 a jej dôsledkom (5),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. mája 2020 k fázovému a koordinovanému prístupu k obnoveniu slobody pohybu a rušeniu kontrol na vnútorných hraniciach – COVID-19 (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. mája 2020 k fázovému a koordinovanému prístupu k obnoveniu slobody pohybu a rušeniu kontrol na vnútorných hraniciach – COVID-19 (6),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. júna 2020 o treťom posúdení uplatňovania dočasného obmedzenia ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné (COM(2020)0399), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. júna 2020 o treťom posúdení uplatňovania dočasného obmedzenia ciest do EÚ, ktoré nie sú nevyhnutné (COM(2020)0399),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. júna 2020 o situácii v schengenskom priestore po vypuknutí pandémie COVID-19 (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. júna 2020 o situácii v schengenskom priestore po vypuknutí pandémie COVID-19 (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júla 2020 o stratégii EÚ v oblasti verejného zdravia po skončení pandémie COVID-19 (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júla 2020 o stratégii EÚ v oblasti verejného zdravia po skončení pandémie COVID-19 (8),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 15. júla 2020 o pripravenosti systémov zdravotnej starostlivosti EÚ rýchlo reagovať v prípade ďalšieho šírenia ochorenia COVID-19 v budúcnosti (COM(2020)0318), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 15. júla 2020 o pripravenosti systémov zdravotnej starostlivosti EÚ rýchlo reagovať v prípade ďalšieho šírenia ochorenia COVID-19 v budúcnosti (COM(2020)0318),

| — | so zreteľom na návrh Komisie zo 4. septembra 2020 na odporúčanie Rady o koordinovanom prístupe k obmedzeniu voľného pohybu v reakcii na pandémiu COVID-19 (COM(2020)0499), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie zo 4. septembra 2020 na odporúčanie Rady o koordinovanom prístupe k obmedzeniu voľného pohybu v reakcii na pandémiu COVID-19 (COM(2020)0499),

| — | so zreteľom na najnovšiu správu o hrozbách pre prenosné choroby (CDTR) Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) a na usmernenia ECDC v oblasti verejného zdravia a protokoly ohlasovania COVID-19, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na najnovšiu správu o hrozbách pre prenosné choroby (CDTR) Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) a na usmernenia ECDC v oblasti verejného zdravia a protokoly ohlasovania COVID-19,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 261/2004 z 11. februára 2004, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá systému náhrad a pomoci cestujúcim pri odmietnutí nástupu do lietadla v prípade zrušenia alebo veľkého meškania letov a ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 295/91 (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 261/2004 z 11. februára 2004, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá systému náhrad a pomoci cestujúcim pri odmietnutí nástupu do lietadla v prípade zrušenia alebo veľkého meškania letov a ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 295/91 (9),

| — | so zreteľom na článok 132 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 132 ods. 2 a 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže pandémia COVID-19 prešla z akútnej fázy do fázy riadenia chronického rizika; keďže sa javí ako pravdepodobné, že vírus zostane aktívny dovtedy, kým sa nenájde účinná a bezpečná očkovacia látka a nebude dodaná v dostatočne veľkých množstvách na zabezpečenie riadnej ochrany veľmi veľkej časti svetovej populácie; keďže to znamená, že v ťažkých podmienkach budeme žiť ešte aspoň niekoľko nasledujúcich mesiacov; |
| --- | --- |

A.

keďže pandémia COVID-19 prešla z akútnej fázy do fázy riadenia chronického rizika; keďže sa javí ako pravdepodobné, že vírus zostane aktívny dovtedy, kým sa nenájde účinná a bezpečná očkovacia látka a nebude dodaná v dostatočne veľkých množstvách na zabezpečenie riadnej ochrany veľmi veľkej časti svetovej populácie; keďže to znamená, že v ťažkých podmienkach budeme žiť ešte aspoň niekoľko nasledujúcich mesiacov;

| B. | keďže prevalencia, intenzita a trvanie šírenia COVID-19 sa v jednotlivých členských štátoch a jednotlivých regiónoch toho istého členského štátu výrazne odlišujú; |
| --- | --- |

B.

keďže prevalencia, intenzita a trvanie šírenia COVID-19 sa v jednotlivých členských štátoch a jednotlivých regiónoch toho istého členského štátu výrazne odlišujú;

| C. | keďže viaceré očkovacie látky sú v pokročilých etapách testovania, avšak žiadna očkovacia látka zatiaľ nemá ukončený postup povoľovania na uvedenie trh EÚ; |
| --- | --- |

C.

keďže viaceré očkovacie látky sú v pokročilých etapách testovania, avšak žiadna očkovacia látka zatiaľ nemá ukončený postup povoľovania na uvedenie trh EÚ;

| D. | keďže bežná chrípková sezóna s najväčšou pravdepodobnosťou zvýši počet osôb s miernymi symptómami, ktoré by mali byť otestované; |
| --- | --- |

D.

keďže bežná chrípková sezóna s najväčšou pravdepodobnosťou zvýši počet osôb s miernymi symptómami, ktoré by mali byť otestované;

| E. | keďže kapacita testovania v niektorých členských štátoch je ešte stále nedostatočná; keďže ľudia musia niekedy na výsledky testov na COVID-19 čakať aj viac dní; keďže to výrazne ovplyvňuje ich možnosti pracovať a cestovať; |
| --- | --- |

E.

keďže kapacita testovania v niektorých členských štátoch je ešte stále nedostatočná; keďže ľudia musia niekedy na výsledky testov na COVID-19 čakať aj viac dní; keďže to výrazne ovplyvňuje ich možnosti pracovať a cestovať;

| F. | keďže niektoré členské štáty odmietajú uznávať testy na COVID-19 vykonané v inom členskom štáte; keďže táto nedôvera výrazne komplikuje život ľudí; |
| --- | --- |

F.

keďže niektoré členské štáty odmietajú uznávať testy na COVID-19 vykonané v inom členskom štáte; keďže táto nedôvera výrazne komplikuje život ľudí;

| G. | keďže porovnávanie údajov v rámci EÚ sťažujú rozdielne prístupy k zhromažďovaniu údajov o COVID-19; |
| --- | --- |

G.

keďže porovnávanie údajov v rámci EÚ sťažujú rozdielne prístupy k zhromažďovaniu údajov o COVID-19;

| H. | keďže naďalej neexistuje harmonizovaná metodológia zberu a hodnotenia počtu infikovaných osôb ani harmonizovaná metodológia farebného označovania pre COVID-19; keďže v dôsledku tejto nedostatočnej harmonizácie sa údaje o nakazených osobách v jednotlivých členských štátoch často vykladajú veľmi rozdielne, čo môže viesť k neprimeranej diskriminácii občanov z iných členských štátov; |
| --- | --- |

H.

keďže naďalej neexistuje harmonizovaná metodológia zberu a hodnotenia počtu infikovaných osôb ani harmonizovaná metodológia farebného označovania pre COVID-19; keďže v dôsledku tejto nedostatočnej harmonizácie sa údaje o nakazených osobách v jednotlivých členských štátoch často vykladajú veľmi rozdielne, čo môže viesť k neprimeranej diskriminácii občanov z iných členských štátov;

| I. | keďže reakcia EÚ na pandémiu COVID-19 je naďalej poznamenaná nedostatočnou koordináciou členských štátov navzájom a s inštitúciami EÚ, pokiaľ ide o koordináciu opatrení v oblasti verejného zdravia vrátane obmedzenia pohybu osôb v rámci hraníc a cez hranice; |
| --- | --- |

I.

keďže reakcia EÚ na pandémiu COVID-19 je naďalej poznamenaná nedostatočnou koordináciou členských štátov navzájom a s inštitúciami EÚ, pokiaľ ide o koordináciu opatrení v oblasti verejného zdravia vrátane obmedzenia pohybu osôb v rámci hraníc a cez hranice;

| J. | keďže vzhľadom na nedávny nárast počtu nových prípadov COVID-19 v celej EÚ členské štáty opäť prijali rozdielne nekoordinované opatrenia týkajúce sa voľného pohybu osôb prichádzajúcich z iných krajín EÚ a v niektorých prípadoch zatvorili hranice; keďže každý členský štát zaviedol vlastné vnútroštátne opatrenia bez koordinácie na úrovni EÚ vrátane povinnej alebo odporúčanej karantény (s rôznym trvaním), negatívnych testov na polymerázovú reťazovú reakciu (PCR) pri príchode s rôznou maximálnou platnosťou, používania rozdielnych vnútroštátnych formulárov na lokalizáciu cestujúcich, rôznych kritérií na vymedzenie rizikových oblastí a rozdielnych opatrení týkajúcich sa používania ochranných rúšok; |
| --- | --- |

J.

keďže vzhľadom na nedávny nárast počtu nových prípadov COVID-19 v celej EÚ členské štáty opäť prijali rozdielne nekoordinované opatrenia týkajúce sa voľného pohybu osôb prichádzajúcich z iných krajín EÚ a v niektorých prípadoch zatvorili hranice; keďže každý členský štát zaviedol vlastné vnútroštátne opatrenia bez koordinácie na úrovni EÚ vrátane povinnej alebo odporúčanej karantény (s rôznym trvaním), negatívnych testov na polymerázovú reťazovú reakciu (PCR) pri príchode s rôznou maximálnou platnosťou, používania rozdielnych vnútroštátnych formulárov na lokalizáciu cestujúcich, rôznych kritérií na vymedzenie rizikových oblastí a rozdielnych opatrení týkajúcich sa používania ochranných rúšok;

| K. | keďže mnohí Európania museli postupovať podľa rozdielnych predpisov nielen podľa svojej štátnej príslušnosti alebo miesta bydliska, ale aj podľa destinácie svojej cesty; keďže v letnom období táto nedostatočná koordinácia spôsobila zmätok v kontrolách a opatreniach na hraniciach, ako aj letiskách a železničných staniciach; |
| --- | --- |

K.

keďže mnohí Európania museli postupovať podľa rozdielnych predpisov nielen podľa svojej štátnej príslušnosti alebo miesta bydliska, ale aj podľa destinácie svojej cesty; keďže v letnom období táto nedostatočná koordinácia spôsobila zmätok v kontrolách a opatreniach na hraniciach, ako aj letiskách a železničných staniciach;

| L. | keďže kríza COVID-19 mala závažný vplyv nielen na zdravie a v mnohých prípadoch aj vysoko negatívne dôsledky pre základné práva a výmenu v oblasti hospodárstva, vedy, cestovného ruchu a kultúry; |
| --- | --- |

L.

keďže kríza COVID-19 mala závažný vplyv nielen na zdravie a v mnohých prípadoch aj vysoko negatívne dôsledky pre základné práva a výmenu v oblasti hospodárstva, vedy, cestovného ruchu a kultúry;

| M. | keďže poskytovanie zdravotnej starostlivosti je predovšetkým v právomoci členských štátov, no verejné zdravie je spoločnou právomocou členských štátov a Únie; |
| --- | --- |

M.

keďže poskytovanie zdravotnej starostlivosti je predovšetkým v právomoci členských štátov, no verejné zdravie je spoločnou právomocou členských štátov a Únie;

| N. | keďže súčasné parametre zmlúv ešte dávajú Európskej únii priestor na lepšie výsledky v oblasti politiky verejného zdravia; keďže ustanovenia zmlúv o verejnom zdraví sa stále nedostatočne využívajú z pohľadu záväzkov, na ktorých plnenie by sa mohli použiť; keďže výzva Európskeho parlamentu na vytvorenie Európskej zdravotnej únie, ako sa uvádza v jeho uznesení z 10. júla 2020, sa v tejto súvislosti opakuje; |
| --- | --- |

N.

keďže súčasné parametre zmlúv ešte dávajú Európskej únii priestor na lepšie výsledky v oblasti politiky verejného zdravia; keďže ustanovenia zmlúv o verejnom zdraví sa stále nedostatočne využívajú z pohľadu záväzkov, na ktorých plnenie by sa mohli použiť; keďže výzva Európskeho parlamentu na vytvorenie Európskej zdravotnej únie, ako sa uvádza v jeho uznesení z 10. júla 2020, sa v tejto súvislosti opakuje;

| O. | keďže cezhraničné hrozby sa dajú riešiť len spoločne, a preto si vyžadujú spoluprácu a solidaritu celej Únie a spoločný európsky prístup; |
| --- | --- |

O.

keďže cezhraničné hrozby sa dajú riešiť len spoločne, a preto si vyžadujú spoluprácu a solidaritu celej Únie a spoločný európsky prístup;

| P. | keďže od začiatku výraznejšieho šírenia COVID-19 v EÚ Európsky parlament opakovane vyzýval Komisiu a členské štáty, aby prijali koordinované opatrenia týkajúce sa voľného pohybu osôb, tovaru a služieb na vnútornom trhu; keďže voľný pohyb osôb, tovaru a služieb predstavuje tri základné piliere štyroch slobôd, na ktorých je založené riadne fungovanie vnútorného trhu; |
| --- | --- |

P.

keďže od začiatku výraznejšieho šírenia COVID-19 v EÚ Európsky parlament opakovane vyzýval Komisiu a členské štáty, aby prijali koordinované opatrenia týkajúce sa voľného pohybu osôb, tovaru a služieb na vnútornom trhu; keďže voľný pohyb osôb, tovaru a služieb predstavuje tri základné piliere štyroch slobôd, na ktorých je založené riadne fungovanie vnútorného trhu;

| Q. | keďže opatrenia členských štátov vrátane opätovného zavedenia kontrol na vnútorných hraniciach ovplyvňujú práva a slobody ľudí zakotvené v práve Únie; keďže opatrenia členských štátov alebo Únie by mali vždy rešpektovať základné práva; keďže tieto opatrenia by mal byť záväzné, primerané, dočasné a svojím rozsahom obmedzené; |
| --- | --- |

Q.

keďže opatrenia členských štátov vrátane opätovného zavedenia kontrol na vnútorných hraniciach ovplyvňujú práva a slobody ľudí zakotvené v práve Únie; keďže opatrenia členských štátov alebo Únie by mali vždy rešpektovať základné práva; keďže tieto opatrenia by mal byť záväzné, primerané, dočasné a svojím rozsahom obmedzené;

| R. | keďže vzájomná solidarita členských štátov nie je možnosťou, ale zmluvnou povinnosťou a tvorí súčasť našich európskych hodnôt; |
| --- | --- |

R.

keďže vzájomná solidarita členských štátov nie je možnosťou, ale zmluvnou povinnosťou a tvorí súčasť našich európskych hodnôt;

| S. | keďže nekoordinované obmedzenia slobody pohybu osôb v EÚ výrazne rozdrobujú vnútorný trh; |
| --- | --- |

S.

keďže nekoordinované obmedzenia slobody pohybu osôb v EÚ výrazne rozdrobujú vnútorný trh;

| T. | keďže Komisia už podnikla rôzne iniciatívy na zlepšenie koordinácie, ako je prijatie usmernení, oznámenia, administratívne listy a návrhy odporúčania Rady o koordinovanom prístupe k obmedzeniu voľného pohybu v reakcii na pandémiu COVID-19; |
| --- | --- |

T.

keďže Komisia už podnikla rôzne iniciatívy na zlepšenie koordinácie, ako je prijatie usmernení, oznámenia, administratívne listy a návrhy odporúčania Rady o koordinovanom prístupe k obmedzeniu voľného pohybu v reakcii na pandémiu COVID-19;

| U. | keďže Rada by mala toto odporúčanie podporiť a prijať potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby členské štáty koordinovali svoje rozhodnutia a kroky s cieľom zastaviť či obmedziť šírenie vírusu; |
| --- | --- |

U.

keďže Rada by mala toto odporúčanie podporiť a prijať potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby členské štáty koordinovali svoje rozhodnutia a kroky s cieľom zastaviť či obmedziť šírenie vírusu;

| V. | keďže návrat k plne funkčnému schengenskému priestoru je mimoriadne dôležitý pre zabezpečenie zásady slobody pohybu a funkčného vnútorného trhu ako dvoch z hlavných úspechov európskej integrácie a ako kľúčového predpokladu oživenia hospodárstva EÚ po pandémii COVID-19; |
| --- | --- |

V.

keďže návrat k plne funkčnému schengenskému priestoru je mimoriadne dôležitý pre zabezpečenie zásady slobody pohybu a funkčného vnútorného trhu ako dvoch z hlavných úspechov európskej integrácie a ako kľúčového predpokladu oživenia hospodárstva EÚ po pandémii COVID-19;

| W. | keďže rozdielne cestovné obmedzenia viedli mnohých občanov k zrušeniu letov, za ktoré im ešte neboli vrátené peniaze; |
| --- | --- |

W.

keďže rozdielne cestovné obmedzenia viedli mnohých občanov k zrušeniu letov, za ktoré im ešte neboli vrátené peniaze;

| X. | keďže Európsky parlament ako spoluzákonodarca a jediná inštitúcia volená priamo občanmi EÚ musí byť neopomenuteľným a nevyhnutným účastníkom všetkých diskusií o koordinácii EÚ na riešenie tejto krízy v oblasti zdravia; |
| --- | --- |

X.

keďže Európsky parlament ako spoluzákonodarca a jediná inštitúcia volená priamo občanmi EÚ musí byť neopomenuteľným a nevyhnutným účastníkom všetkých diskusií o koordinácii EÚ na riešenie tejto krízy v oblasti zdravia;

| Y. | keďže sa javí, že členské štáty nevyvodili dôsledky z obdobia na začiatku krízy; keďže neexistuje spoločná európska zdravotná politika, ale celý rad vnútroštátnych politík; |
| --- | --- |

Y.

keďže sa javí, že členské štáty nevyvodili dôsledky z obdobia na začiatku krízy; keďže neexistuje spoločná európska zdravotná politika, ale celý rad vnútroštátnych politík;

| Z. | keďže EÚ musí plánovať do budúcnosti umožnili, aby mohla čeliť možnému pokračovaniu pandémie COVID-19 a/alebo iným možným podobným krízam; |
| --- | --- |

Z.

keďže EÚ musí plánovať do budúcnosti umožnili, aby mohla čeliť možnému pokračovaniu pandémie COVID-19 a/alebo iným možným podobným krízam;

| 1. | vyjadruje znepokojenie nad dosahom pandémie COVID-19 a jej dlhodobými dôsledkami na životné podmienky ľudí na celom svete, najmä najzraniteľnejších skupín a osôb v zraniteľnej situácii, ako sú starší a už predtým chorí; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadruje znepokojenie nad nárastom prípadov COVID-19 vo viacerých členských štátoch od júna a rozhodne zdôrazňuje potrebu spoločného koordinovaného riadenia zdravia s cieľom účinného boja proti tejto pandémii; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poukazuje na to, že je dôležité ubezpečiť občanov o dôslednosti opatrení prijímaných v jednotlivých členských štátoch, čo pomôže presvedčiť občanov, aby tieto opatrenia dodržiavali; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripomína, že sloboda pohybu je pre občanov Únie základným právom zakotveným v zmluvách EÚ a Charte základných práv EÚ; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzdvihuje, že toto právo môže byť obmedzené len z konkrétnych a obmedzených dôvodov verejného záujmu, konkrétne ochrany verejného poriadku a verejnej bezpečnosti; zdôrazňuje, že takéto obmedzenia sa môžu uplatňovať len v súlade s Kódexom schengenských hraníc a všeobecnými zásadami práva EÚ, najmä so zásadou proporcionality a nediskriminácie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že kontroly na vnútorných hraniciach sú krajným riešením, a pripomína, že členské štáty by mali overiť, či by na dosiahnutie toho istého cieľa neboli rovnako vhodné alebo vhodnejšie iné opatrenia; naliehavo vyzýva členské štáty, aby uznali možnosť zaviesť minimálne zdravotné kontroly a/alebo primerané policajné kontroly ako lepšiu alternatívu k zavedeniu kontrol na vnútorných hraniciach a aby prijímali len také opatrenia, ktoré sú nevyhnutne potrebné, koordinované a primerané; |
| --- | --- |

6.

| 7. | domnieva sa, že je nevyhnuté ponechať vnútorné hranice EÚ otvorené pre tovar a služby v rámci EÚ a Európskeho hospodárskeho priestoru, keďže zatváranie vnútorných hraníc by mohlo mať škodlivý vplyv na vnútorný trh; zdôrazňuje, že záväzok prijímať spoločné opatrenia, vďaka ktorým sa obnoví dôvera medzi členskými štátmi s cieľom pokračovať vo voľnom pohybe osôb, tovaru a služieb v rámci vnútorného trhu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opätovne zdôrazňuje svoju naliehavú výzvu Komisii a členským štátom, aby sa v tejto súvislosti usilovali o lojálnu, štruktúrovanú a účinnú spoluprácu s cieľom vymedziť a predvídať potrebu spoločných opatrení; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) naďalej poukazuje na rozdiely v zhromažďovaní údajov a ich vykazovaní členskými štátmi; vyjadruje poľutovanie nad tým, že táto nedostatočná harmonizácia nám neumožňuje kedykoľvek dostať jasný a úplný obraz o šírení vírusu v Európe; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že ECDC odvádza neoceniteľnú prácu a malo by sa mu okamžite poskytnúť viac zdrojov vrátane stáleho personálu, aby mohlo pokračovať vo svojej činnosti týkajúcej sa ochorenia COVID-19 a zároveň mohlo pokračovať vo svojej práci v oblasti iných chorôb a obnoviť ju; vyzýva Komisiu, aby navrhla revíziu mandátu ECDC, ktorý výrazne zvýši dlhodobý rozpočet, počet zamestnancov a právomoci centra, aby mohlo neustále zabezpečovať ochranu verejného zdravia na svetovej úrovni, a to aj počas epidémií; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poznamenáva, že každý členský štát postupuje podľa odporúčaní svojej vedeckej rady a len pri obmedzenej koordinácii s ostatnými členskými štátmi alebo Komisiou; |
| --- | --- |

11.

| 12. | domnieva sa, že ECDC by malo byť schopné primerane a účinne vyhodnotiť riziko šírenia vírusu a uverejňovať týždenne aktualizovanú mapu rizika s použitím spoločného farebného označenia, vyhotovenú podľa informácií zhromaždených a poskytnutých členskými štátmi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podporuje farebné označenie, ktoré Komisia navrhla vo svojom poslednom návrhu odporúčania Rady; domnieva sa, že navrhovaná kategorizácia (zelená, oranžová, červená a sivá) uľahčí pohyb v EÚ a poskytne občanom transparentnejšie informácie; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naliehavo preto vyzýva Radu, aby urýchlene prijala a vykonala odporúčanie podľa návrhu Komisie o koordinovanom prístupe k obmedzeniu voľného pohybu v reakcii na pandémiu COVID-19; trvá na tom, že takýto spoločný rámec má zásadný význam pre zamedzenie akéhokoľvek narušenia vnútorného trhu, a to aj stanovením jasných pravidiel pre cestujúcich, ktorí vykonávajú nevyhnutné funkcie, ako pracovníci v doprave, poskytovatelia cezhraničných služieb ako zdravotnej a starobnej starostlivosti a sezónni pracovníci; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje, že prijatá spoločná metodológia, prijaté kritériá a mapy vypracované ECDC by mali uľahčiť koordinovaný prístup k vlastným rozhodovacím procesom členských štátov a zabezpečiť, aby všetky rozhodnutia prijaté členskými štátmi boli jednotné a dobre koordinované; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potvrdzuje význam miery kumulatívnej incidencie a podielu pozitívnych testov pri hodnotení šírenia vírusu, domnieva sa však, že by sa mali zohľadňovať aj ďalšie kritériá, ako je podiel hospitalizovaných a miera obsadenosti jednotiek intenzívnej starostlivosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | výzva Komisiu, aby podporovala spoločnú metodiku zberu zdravotných údajov a počítania a vykazovania počtu úmrtí; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naliehavo žiada členské štáty, aby prijali rovnaké vymedzenie pozitívneho prípadu COVID-19, úmrtia na COVID-19 a vyliečenia z infekcie; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že tieto spoločné zdravotné kritériá umožnia členským štátom a Komisii uskutočniť spoločnú analýzu epidemiologického rizika na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rozhodne víta regionálny prístup, ktorý navrhla Komisia; domnieva sa, že mapovanie rizík ECDC by sa malo vykonávať na regionálnej úrovni, nielen na vnútroštátnej; vyzýva preto členské štáty, aby zasielali ECDC údaje zhromaždené regionálnymi verejnými orgánmi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opätovne pripomína, že ECDC odporučilo členským štátom, aby dodržiavali minimálne základné opatrenia na zabránenie šíreniu vírusu, ako sú hygienické opatrenia, obmedzenie kontaktov medzi ľuďmi a obmedzenie zhromažďovania, používanie rúšok na tvári v špecifickom prostredí, práca na diaľku, rozsiahle testovanie, izolácia prípadov, karanténa blízkych kontaktov a ochrana zraniteľných skupín obyvateľstva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva členské štáty, aby sa riadili uvedenými odporúčaniami ECDC a vymedzili spoločný rámec zdravotných opatrení, ktoré by verejné orgány v postihnutých oblastiach mali prijať s cieľom zastaviť šírenie pandémie; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uznáva, že verejné orgány by mali zvážiť a navzájom sa informovať o doplnkových opatreniach, ak sa zvýši miera prenosu, vrátane opatrení na obmedzenie pohybu obyvateľstva, zníženia počtu kontaktov na osobu, zákazu masových zhromaždení, pričom sa osobitná pozornosť bude venovať vysokorizikovým oblastiam; |
| --- | --- |

23.

| 24. | domnieva sa, že takýto rámec by posilnil vzájomnú dôveru členských štátov a postihnutých oblastí a umožnil predchádzať reštriktívnym opatreniam; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poukazuje na to, že hospodárstvo a každodenné životy ľudí v pohraničných regiónoch boli negatívne ovplyvnené uzatváraním hraníc a že niekoľko členských štátov zaviedlo osobitné výnimky a úpravy pravidiel pre tieto regióny; vyzýva preto členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť osobitostiam pohraničných regiónov, v ktorých je bežné cezhraničné dochádzanie do práce, a aby trvali na potrebe spolupráce na miestnej a regionálnej úrovni v týchto oblastiach, aby spoločne vytvorili zdravotnícke mechanizmy na koordináciu a výmenu informácií v reálnom čase a aby zaviedli tzv. zelené jazdné pruhy pre pracovníkov v kľúčových odvetviach; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzýva na prijatie a vykonávanie spoločnej stratégie testovania, v rámci ktorej by sa vo všetkých členských štátoch uznávali výsledky testov a poskytli by sa primerané testovacie kapacity s cieľom zabezpečiť, aby každý, kto potrebuje test, ho mohol podstúpiť bez neprimeraných čakacích lehôt; domnieva sa, že v prípade potreby by sa testovanie na účely cestovania malo prednostne vykonávať v krajine pôvodu; ďalej sa domnieva, že členské štáty a Komisia by mali vypracovať zoznam orgánov, ktoré môžu na tieto účely poskytnúť osvedčenie o teste, aby sa tento proces ochránil pred zneužívaním; |
| --- | --- |

26.

| 27. | žiada Komisiu a ECDC, aby posúdili možnosť využívania spoľahlivých, no nenákladných 15-minútových testov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poukazuje na to, že väčšina členských štátov vyvinula aplikácie na sledovanie kontaktov v súvislosti s ochorením COVID-19 s použitím rovnakej decentralizovanej architektúry; očakáva, že interoperabilita týchto aplikácií sa dosiahne na úrovni EÚ do októbra s cieľom umožniť celoúnijné sledovanie v súvislosti s ochorením COVID-19; povzbudzuje Komisiu a členské štáty k tomu, aby ďalej nabádali občanov, aby používali tieto aplikácie, a aby tak robili v plnom súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzýva členské štáty a Komisiu, aby sa pri zohľadnení stanoviska ECDC dohodli na spoločnom období karantény, pokiaľ ide o nevyhnutné a nie nevyhnutné cestovanie v rámci EÚ a nevyhnutné a nie nevyhnutné cestovanie do EÚ z tretích krajín; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva členské štáty, aby prijali spoločný protokol, pokiaľ ide o monitorovanie asymptomatických pacientov, opatrenia týkajúce sa izolácie pacientov, ktorí mali pozitívny výsledok testu na COVID-19, a izoláciu kontaktov týchto pacientov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | víta skutočnosť, že občania používajú formuláre na označenie miesta pobytu cestujúcich; domnieva sa, že by sa prednostne mala používať harmonizovaná verzia formulára informácií o označení miesta pobytu cestujúcich v digitálnom formáte, aby sa zjednodušilo spracovanie, a že by sa mala poskytovať aj v analógovom formáte, aby sa zabezpečil prístup všetkým Európanom; vyzýva Komisiu, aby vytvorila harmonizovaný formulár označenia miesta pobytu cestujúcich s cieľom vyvolať dôveru v celoeurópsky monitorovací systém; |
| --- | --- |

31.

| 32. | trvá na tom, že akékoľvek opatrenia obmedzujúce ochranu súkromia a osobných údajov musia byť zákonné, účinné na riešenie rizika pre život a verejné zdravie, musia byť striktne primerané a používať sa len na účely verejného zdravia a musia podliehať prísnym časovým lehotám; zdôrazňuje, že núdzové iniciatívy nesmú po kríze viesť k masovému dohľadu, a v tejto súvislosti požaduje záruky; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdôrazňuje, že formulár na označenie miesta pobytu cestujúcich a jeho používanie musia byť v plnom súlade s pravidlami ochrany údajov, najmä s integritou a dôvernosťou; trvá na tom, že zaznamenané údaje by sa mali používať len na sledovanie kontaktov s COVID-19, a na žiadny iný účel, v súlade so zásadou obmedzenia účelu; naliehavo vyzýva členské štáty, aby zodpovedajúcim spôsobom aktualizovali svoje príslušné právne predpisy; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opakuje svoju výzvu Komisii zo svojho uznesenia o stratégii EÚ v oblasti verejného zdravia po skončení pandémie COVID-19, aby navrhla vytvorenie európskeho mechanizmu reakcie v oblasti zdravia (EHRM) s cieľom reagovať na všetky druhy zdravotných kríz, posilniť prevádzkovú koordináciu na úrovni EÚ a monitorovať vytvorenie a spustenie strategickej rezervy liekov a zdravotníckych pomôcok a zabezpečiť jej riadne fungovanie; nazdáva sa, že európsky mechanizmus reakcie v oblasti zdravia by mal formalizovať pracovné metódy zavedené počas zdravotnej krízy spôsobenej ochorením COVID-19, pričom by vychádzal z opatrení stanovených v smernici o cezhraničnej zdravotnej starostlivosti, v rozhodnutí o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia (10) a v mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany; |
| --- | --- |

34.

| 35. | žiada, aby sa v rámci európskeho mechanizmu reakcie v oblasti zdravia vytvorila pracovná skupina pre COVID-19 pod vedením Komisie; domnieva sa, že v tejto pracovnej skupine by mali byť zastúpené všetky členské štáty, pričom každý členský štát by mal určiť kontaktné miesto z radov svojich vnútroštátnych výkonných orgánov; navrhuje, aby hlavným cieľom tejto pracovnej skupiny bolo pravidelné šírenie odporúčaní na európskej a vnútroštátnej úrovni; domnieva sa, že Európsky parlament by mal mať trvalý mandát na hodnotenie činnosti tejto pracovnej skupiny; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pripomína, že na obmedzenie dosahu zavedených obmedzení voľného pohybu a na zabezpečenie predvídateľnosti, právnej istoty a dodržiavania opatrení zo strany občanov je nevyhnutne dôležité poskytovanie jasných, včasných a komplexných informácií verejnosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdôrazňuje význam jasných, dostupných a zrozumiteľných informácií o európskych, vnútroštátnych, regionálnych a miestnych počtoch infekcií, systémoch zdravotnej starostlivosti, zavedených opatreniach a obmedzeniach cestovania; zdôrazňuje, že tieto kľúčové informácie musia byť dostupné vo všetkých úradných jazykoch a v jazykoch, ktoré používajú podstatné časti obyvateľstva s cieľom začleniť ľudí s migračným pôvodom; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdôrazňuje, že všetky informácie musia byť ľahko zrozumiteľné pre všetkých obyvateľov vrátane ľudí s nízkou gramotnosťou, a to použitím jasných, harmonizovaných farieb a zrozumiteľných symbolov vo verejných informáciách, a zdôrazňuje, že tieto informácie by sa mali poskytovať aj v analógovom formáte na vhodných miestach, aby sa zahrnuli aj osoby bez prístupu na internet alebo s obmedzeným prístupom k internetu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzýva letecké spoločnosti, aby čo najskôr odškodnili cestujúcich, ktorých let bol zrušený v dôsledku pandémie, a splnili si svoje povinnosti stanovené v nariadení (ES) č. 261/2004; žiada Komisiu, aby vyšetrila porušovanie práv cestujúcich počas tejto pandémie; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pripomína, že počas pandémie COVID-19 došlo k masívnym narušeniam niekoľkých kriticky dôležitých odvetví, ako sú potravinárstvo, farmaceutický sektor a zdravotníctvo, a ich dodávateľských reťazcov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť účinný, odolný a do budúcna stabilný vnútorný trh, na ktorom sa budú naďalej dodávať základné výrobky a poskytovať základné služby pre občanov v celej EÚ a sprístupňovať sa všetkým občanom; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva Komisiu, aby spolu s členskými štátmi vykonala komplexnú medziodvetvovú analýzu hospodárstiev v rámci EÚ s cieľom pochopiť hĺbku dôsledkov pandémie COVID-19 a aby posúdila rozsah narušenia v cezhraničných hodnotových reťazcoch; považuje to za hlavnú informačnú základňu pre Komisiu, aby mohla vydávať aktualizované odporúčania a určovať kľúčové politiky na posilnenie spoločného dlhodobého oživenia jednotného trhu, pri ktorom nikto nezostane bokom; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdôrazňuje, že pre každodenný život ľudí je veľmi dôležité, aby boli v celej EÚ zabezpečené nepretržité dodávky základného tovaru, ako sú potraviny alebo zdravotnícke pomôcky či ochranné prostriedky; vyzýva Komisiu, aby predložila návrh aktualizovanej smernice o kritickej infraštruktúre s cieľom zabezpečiť nepretržitý voľný pohyb základných tovarov a služieb v rámci vnútorného trhu v krízovom období, akým je napríklad pandémia; |
| --- | --- |

43.

| 44. | domnieva sa, že v tejto súvislosti by sa mala vypracovať komplexná stratégia s cieľom zabezpečiť neustály voľný obeh tovaru a vyhnúť sa jednostranným reštriktívnym opatreniam, pričom sa zohľadnia opatrenia v oblasti verejnej bezpečnosti a verejného zdravia, a podporiť oživenie hospodárstva s cieľom posilniť odolnosť vnútorného trhu a pripraviť sa na novú krízu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | dôrazne podporuje výzvu Komisie adresovanú členským štátom, aby sa zdržali vnútroštátnych opatrení zakazujúcich vývoz osobných ochranných prostriedkov alebo iných dôležitých zdravotníckych nástrojov či farmaceutických výrobkov v rámci EÚ; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby členské štáty mohli združovať zdroje vrátane výrobných kapacít, aby tak zvýšený dopyt po OOP, respirátoroch a inom zdravotníckom vybavení, laboratórnom materiáli a dezinfekčných prostriedkoch bol uspokojený v EÚ, čo by tiež pomohlo posilniť strategickú rezervu v rámci zásob v systéme rescEU; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzýva členské štáty, aby využili súčasný legislatívny rámec v oblasti verejného obstarávania s cieľom maximalizovať potenciál existujúcich ustanovení o flexibilite z hľadiska jednoduchšieho, rýchlejšieho a pružnejšieho obstarávania, a poukazuje na význam spoločného obstarávania liekov, zdravotníckeho vybavenia a osobných ochranných prostriedkov z hľadiska zabezpečovania ich dostupnosti vo všetkých regiónoch vrátane vidieckych oblastí a okrajových a najvzdialenejších regiónov; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pripomína, že kríza spôsobená ochorením COVID-19 poukázala na nedostatky v ochrane spotrebiteľov v dôsledku existencie množstva podvodov a nebezpečných výrobkov, najmä na internete; zdôrazňuje, že je potrebné riešiť tieto nedostatky, a zabezpečiť, aby bol jednotný digitálny trh spravodlivý a bezpečný pre všetkých prostredníctvom pripravovaného aktu o digitálnych službách tým, že budú online platformy nútené prijať vhodné opatrenia proti takýmto produktom; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdôrazňuje, že spotrebitelia musia byť dobre informovaní o svojich právach a možnostiach, ktoré majú pri nákupe tovaru alebo služieb, najmä v čase krízy; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali opatrenia a poskytovali spoľahlivé a primerané informácie spôsobom, ktorý bude ľahko dostupný pre spotrebiteľov v celej Únii; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzýva členské štáty a Komisiu, aby čo najskôr v plnej miere vykonali opatrenia EÚ novej generácie tým, že zabezpečia, že potrebné vnútroštátne postupy budú čo najjednoduchšie a čo najmenej byrokratické s cieľom zabezpečiť, aby oživenie hospodárstva EÚ bolo účinné pri riešení najhlbšej krízy, s ktorou sa EÚ v poslednom čase stretla; zdôrazňuje, že kríza spôsobená ochorením COVID-19 by sa nemala využívať ako zámienka na odloženie, oslabenie alebo zrušenie vykonávania rôznych noriem týkajúcich sa výrobkov a priemyslu vrátane tých, ktoré sú určené na podporu udržateľnosti, ale skôr by sa mala využívať ako príležitosť na zlepšenie jednotného trhu spôsobom, ktorý podporí udržateľnú výrobu a spotrebu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | domnieva sa, že rýchly návrat do plne funkčného schengenského priestoru je mimoriadne dôležitý, a naliehavo vyzýva členské štáty, aby spolu s Európskym parlamentom, Radou a Komisiou rokovali o pláne obnovy schengenského priestoru vrátane spôsobov a prostriedkov na čo najskorší návrat k plne funkčnému schengenskému priestoru bez kontrol vnútorných hraníc a pohotovostných plánov s cieľom zabrániť tomu, aby sa dočasné kontroly na vnútorných hraniciach stali v strednodobom horizonte čiastočne trvalými; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vyzýva členské štáty, aby zintenzívnili úsilie o dokončenie schengenskej integrácie so všetkými členskými štátmi EÚ, aby koordinované a harmonizované opatrenia platili rovnako v celej Únii a aby z nich mali rovnaký prospech všetci občania žijúci v Únii; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pripomína, že boli zavedené dočasné cestovné obmedzenia vzťahujúce sa na všetky cesty, ktoré nie sú nevyhnutné, z tretích krajín do schengenského priestoru; zdôrazňuje, že všetky rozhodnutia o odopretí vstupu na vonkajších hraniciach musia byť v súlade s ustanoveniami Kódexu schengenských hraníc, najmä vrátane dodržiavania základných práv, ako sa stanovuje v článku 4; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzýva Komisiu a vnútroštátne orgány, aby počas krízy a po nej aktívne monitorovali trh s cieľom zabrániť poškodeniu spotrebiteľov v súvislosti s pandémiou COVID-19 a pomôcť im pri presadzovaní ich práv vyplývajúcich z právnych predpisov EÚ; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdôrazňuje, že všetky reštriktívne opatrenia, ktoré vnútroštátne orgány uložili v dôsledku pandémie COVID-19, by mali byť zo svojej podstaty časovo obmedzené, keďže ich jediným odôvodnením je boj proti pandémii; očakáva, že Komisia dôkladne dohliadne na to, aby sa dočasné opatrenia nestali neopodstatnenými trvalými prekážkami voľného pohybu tovaru, služieb a osôb na vnútornom trhu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala stratégiu pre odolnú Európu zahrňujúcu mapu hodnotenia rizika a možnosti na zabezpečenie spoľahlivého riadenia systémov zdravotnej starostlivosti a investície do nich, ako aj reakcie na pandémie na úrovni EÚ vrátane odolných dodávateľských reťazcov v EÚ, a tým zabezpečila výrobu kľúčových výrobkov, ako sú farmaceutické látky, lieky a zdravotnícke vybavenie; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 77, 23.3.2016, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 77.

(3)  Ú. v. EÚ C 86 I, 16.3.2020, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ C 102 I, 30.3.2020, s. 12.

(5)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0054.

(6)  Ú. v. EÚ C 169, 15.5.2020, s. 30.

(7)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0175.

(8)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0205.

(9)  Ú. v. EÚ L 46, 17.2.2004, s. 1.

(10)  Ú. v. EÚ L 293, 5.11.2013, s. 1.

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/167 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/167

---

P9_TA(2020)0241

Význam mestskej a zelenej infraštruktúry – Európsky rok zelenších miest 2022

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o Európskom roku zelenších miest 2022 (2019/2805(RSP))

(2021/C 385/20)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (1),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (2),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/ES z 23. októbra 2007 o hodnotení a manažmente povodňových rizík (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/ES z 23. októbra 2007 o hodnotení a manažmente povodňových rizík (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. decembra 2013 o zelenej infraštruktúre – zveľaďovanie prírodného kapitálu Európy (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. decembra 2013 o zelenej infraštruktúre – zveľaďovanie prírodného kapitálu Európy (4),

| — | so zreteľom na 7. environmentálny akčný program, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na 7. environmentálny akčný program,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Naše životné poistenie, náš prírodný kapitál: stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020 (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Naše životné poistenie, náš prírodný kapitál: stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020 (COM(2011)0244),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: prinavrátenie prírody do našich životov (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: prinavrátenie prírody do našich životov (COM(2020)0380),

| — | so zreteľom na stratégiu EÚ pre zelenú infraštruktúru (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stratégiu EÚ pre zelenú infraštruktúru (5),

| — | so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 24. mája 2019 s názvom Preskúmanie pokroku vo vykonávaní stratégie EÚ pre zelenú infraštruktúru (COM(2019)0236). |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 24. mája 2019 s názvom Preskúmanie pokroku vo vykonávaní stratégie EÚ pre zelenú infraštruktúru (COM(2019)0236).

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov zo 6. mája 2013 s názvom Zelená infraštruktúra – Zveľaďovanie prírodného kapitálu Európy (COM(2013)0249), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov zo 6. mája 2013 s názvom Zelená infraštruktúra – Zveľaďovanie prírodného kapitálu Európy (COM(2013)0249),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 8. októbra 2013 k oznámeniu Komisie s názvom Zelená infraštruktúra – Zveľaďovanie prírodného kapitálu Európy (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 8. októbra 2013 k oznámeniu Komisie s názvom Zelená infraštruktúra – Zveľaďovanie prírodného kapitálu Európy (6),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. októbra 2013 k oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Zelená infraštruktúra – Zveľaďovanie prírodného kapitálu Európy, (7) |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. októbra 2013 k oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Zelená infraštruktúra – Zveľaďovanie prírodného kapitálu Európy, (7)

| — | so zreteľom na otázku pre Komisiu z 19. septembra 2013 o rozvoji politiky EÚ v oblasti zelenej infraštruktúry (O-000094/2013 – B7-0525/2013), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na otázku pre Komisiu z 19. septembra 2013 o rozvoji politiky EÚ v oblasti zelenej infraštruktúry (O-000094/2013 – B7-0525/2013),

| — | so zreteľom na Aarhuský dohovor o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Aarhuský dohovor o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia,

| — | so zreteľom na ocenenie Európske hlavné zelené mesto (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ocenenie Európske hlavné zelené mesto (8),

| — | so zreteľom na Dohovor primátorov a starostov o klíme a energetike (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor primátorov a starostov o klíme a energetike (9),

| — | so zreteľom na otázku Komisii o význame mestskej a zelenej infraštruktúry – Európsky rok zelenších miest 2022 (O-000039/2020 – B9-0014/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na otázku Komisii o význame mestskej a zelenej infraštruktúry – Európsky rok zelenších miest 2022 (O-000039/2020 – B9-0014/2020),

| — | so zreteľom na článok 136 ods. 5 a článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 136 ods. 5 a článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže zelená infraštruktúra sa chápe ako strategicky plánovaná sieť prírodných a poloprírodných oblastí s environmentálnymi vlastnosťami, ktoré sú vytvorené a riadené tak, aby poskytovali široký rozsah ekosystémových služieb, a zahŕňa zelené plochy (prípadne modré, ak ide o vodné ekosystémy) a ďalšie fyzické vlastnosti suchozemských (vrátane pobrežných) a morských území vo vidieckych a v mestských oblastiach; |
| --- | --- |

A.

keďže zelená infraštruktúra sa chápe ako strategicky plánovaná sieť prírodných a poloprírodných oblastí s environmentálnymi vlastnosťami, ktoré sú vytvorené a riadené tak, aby poskytovali široký rozsah ekosystémových služieb, a zahŕňa zelené plochy (prípadne modré, ak ide o vodné ekosystémy) a ďalšie fyzické vlastnosti suchozemských (vrátane pobrežných) a morských území vo vidieckych a v mestských oblastiach;

| B. | keďže 72 % obyvateľstva EÚ žije vo veľkomestách, mestách a na predmestiach a podiel mestského obyvateľstva naďalej rastie a v roku 2020 by mohol dosiahnuť 80 % (10); keďže tieto čísla dokazujú, že zelené mestá sú dôležitejšie než kedykoľvek predtým pri riešení hlavných výziev, ktorým čelí naša planéta, a majú rastúci potenciál ako kľúčové centrá pre vykonávanie globálnych programov a pre angažovanosť občanov v politických rozhodnutiach; |
| --- | --- |

B.

keďže 72 % obyvateľstva EÚ žije vo veľkomestách, mestách a na predmestiach a podiel mestského obyvateľstva naďalej rastie a v roku 2020 by mohol dosiahnuť 80 % (10); keďže tieto čísla dokazujú, že zelené mestá sú dôležitejšie než kedykoľvek predtým pri riešení hlavných výziev, ktorým čelí naša planéta, a majú rastúci potenciál ako kľúčové centrá pre vykonávanie globálnych programov a pre angažovanosť občanov v politických rozhodnutiach;

| C. | keďže mestá čelia mnohým výzvam, od vplyvu zmeny klímy na zdravie obyvateľov až po obavy týkajúce sa životného prostredia, a keďže zelená infraštruktúra má veľký potenciál ponúknuť prírodou inšpirované, ekologické, hospodárske a sociálne riešenia mnohých týchto problémov, ktoré sú vo všeobecnosti nízkonákladové a udržateľnejšie a vytvárajú pracovné miesta; |
| --- | --- |

C.

keďže mestá čelia mnohým výzvam, od vplyvu zmeny klímy na zdravie obyvateľov až po obavy týkajúce sa životného prostredia, a keďže zelená infraštruktúra má veľký potenciál ponúknuť prírodou inšpirované, ekologické, hospodárske a sociálne riešenia mnohých týchto problémov, ktoré sú vo všeobecnosti nízkonákladové a udržateľnejšie a vytvárajú pracovné miesta;

| D. | keďže je dôležité zvyšovať informovanosť o zelenej infraštruktúre a jej mnohých pozitívnych vplyvoch na ekosystémy a služby, ktoré poskytujú obyvateľstvu, s cieľom viac podporovať riešenia blízke prírode v oblasti územného a priestorového plánovania a tvorbu a obnovu zelených priestorov, urýchliť zmenu normy infraštruktúry zo sivej na zelenú v oblasti územného plánovania miest a územného rozvoja a umožniť mestám lepšie sa prispôsobiť nepriaznivým účinkom zmeny klímy; |
| --- | --- |

D.

keďže je dôležité zvyšovať informovanosť o zelenej infraštruktúre a jej mnohých pozitívnych vplyvoch na ekosystémy a služby, ktoré poskytujú obyvateľstvu, s cieľom viac podporovať riešenia blízke prírode v oblasti územného a priestorového plánovania a tvorbu a obnovu zelených priestorov, urýchliť zmenu normy infraštruktúry zo sivej na zelenú v oblasti územného plánovania miest a územného rozvoja a umožniť mestám lepšie sa prispôsobiť nepriaznivým účinkom zmeny klímy;

| E. | keďže zelená infraštruktúra poskytuje ekosystémové služby, ktoré sú rozhodujúce pre naše blaho, výrobu potravín v mestách, cirkuláciu vody a jej zadržiavanie, zvyšujú presakovanie a znižujú znečisťovanie prostredníctvom prirodzených procesov, regulujú teplotu okolia, podporujú biodiverzitu vrátane opeľovačov, zlepšujú kolobeh živín, skrášľujú obytné zóny, uľahčujú fyzickú aktivitu obyvateľov a zvyšujú ich blaho; |
| --- | --- |

E.

keďže zelená infraštruktúra poskytuje ekosystémové služby, ktoré sú rozhodujúce pre naše blaho, výrobu potravín v mestách, cirkuláciu vody a jej zadržiavanie, zvyšujú presakovanie a znižujú znečisťovanie prostredníctvom prirodzených procesov, regulujú teplotu okolia, podporujú biodiverzitu vrátane opeľovačov, zlepšujú kolobeh živín, skrášľujú obytné zóny, uľahčujú fyzickú aktivitu obyvateľov a zvyšujú ich blaho;

| F. | keďže zelená infraštruktúra prispieva k rozvoju sústavy Natura 2000 v mestských oblastiach, zlepšuje prepojenie medzi ekologickými zelenými a modrými koridormi, zvyšuje ochranu druhov a biotopov kľúčových pre prírodu a pomáha zachovať poskytovanie ekosystémových služieb v mestských oblastiach; keďže ročné prínosy ekosystémových služieb poskytovaných sústavou Natura 2000 sa v celej EÚ odhadujú na 300 miliárd EUR, pričom prínosy zelenej infraštruktúry majú výrazne vyššiu hodnotu; |
| --- | --- |

F.

keďže zelená infraštruktúra prispieva k rozvoju sústavy Natura 2000 v mestských oblastiach, zlepšuje prepojenie medzi ekologickými zelenými a modrými koridormi, zvyšuje ochranu druhov a biotopov kľúčových pre prírodu a pomáha zachovať poskytovanie ekosystémových služieb v mestských oblastiach; keďže ročné prínosy ekosystémových služieb poskytovaných sústavou Natura 2000 sa v celej EÚ odhadujú na 300 miliárd EUR, pričom prínosy zelenej infraštruktúry majú výrazne vyššiu hodnotu;

| G. | keďže ekologizácia miest zahŕňa viac než len vykonávacie iniciatívy zamerané na to, aby sa mestá stali zelenšími vzhľadom na význam čistého ovzdušia, vody a pôdy, ako aj vzhľadu mesta, ktorý podporuje biodiverzitu na zabezpečenie udržateľnosti zelených priestorov; |
| --- | --- |

G.

keďže ekologizácia miest zahŕňa viac než len vykonávacie iniciatívy zamerané na to, aby sa mestá stali zelenšími vzhľadom na význam čistého ovzdušia, vody a pôdy, ako aj vzhľadu mesta, ktorý podporuje biodiverzitu na zabezpečenie udržateľnosti zelených priestorov;

| H. | keďže zelená infraštruktúra je kľúčovou súčasťou stratégie v oblasti biodiverzity do roku 2020 a stratégie v oblasti biodiverzity do roku 2030; |
| --- | --- |

H.

keďže zelená infraštruktúra je kľúčovou súčasťou stratégie v oblasti biodiverzity do roku 2020 a stratégie v oblasti biodiverzity do roku 2030;

| I. | keďže zelená infraštruktúra prispieva k zmierňovaniu klímy, pretože posilňuje odolnosť ekosystémov voči zmene klímy a pomáha znižovať množstvo CO2 v atmosfére prostredníctvom priamej sekvestrácie uhlíka, najmä vďaka rašeliniskám, oceánom a lesom; keďže to takisto pomáha znižovať čerpanie a úpravu vôd a odpadových vôd a súvisiace energetické nároky, ako aj znižovať spotrebu energie a emisie budov vďaka inteligentným budovám, ktoré integrujú zelené prvky, ako sú strechy a steny, a zahŕňa nové materiály, ktoré zvyšujú efektívnosť využívania zdrojov; keďže zelená infraštruktúra takisto pomáha znižovať dopyt po energii a znečistenie súvisiace s dopravou tým, že uľahčuje prijímanie alternatívnych, čistých druhov dopravy, ako sú cyklistika, chôdza a čistá verejná doprava vrátane vodnej dopravy; |
| --- | --- |

I.

keďže zelená infraštruktúra prispieva k zmierňovaniu klímy, pretože posilňuje odolnosť ekosystémov voči zmene klímy a pomáha znižovať množstvo CO2 v atmosfére prostredníctvom priamej sekvestrácie uhlíka, najmä vďaka rašeliniskám, oceánom a lesom; keďže to takisto pomáha znižovať čerpanie a úpravu vôd a odpadových vôd a súvisiace energetické nároky, ako aj znižovať spotrebu energie a emisie budov vďaka inteligentným budovám, ktoré integrujú zelené prvky, ako sú strechy a steny, a zahŕňa nové materiály, ktoré zvyšujú efektívnosť využívania zdrojov; keďže zelená infraštruktúra takisto pomáha znižovať dopyt po energii a znečistenie súvisiace s dopravou tým, že uľahčuje prijímanie alternatívnych, čistých druhov dopravy, ako sú cyklistika, chôdza a čistá verejná doprava vrátane vodnej dopravy;

| J. | keďže zelená infraštruktúra prispieva k adaptácii na zmenu klímy prostredníctvom ochrany prírodného kapitálu, ochrany prirodzených biotopov a druhov, zlepšenia ekologického stavu, riadenia vodných útvarov a bezpečnosti potravín; keďže jej rozvoj patrí k najúčinnejším opatreniam v oblasti adaptácie na zmenu klímy, ktoré možno aplikovať v mestách, pretože zmierňuje negatívne vplyvy zmeny klímy a výrazný nárast extrémnych poveternostných javov, ako sú vlny horúčav, lesné požiare, intenzívne zrážky, záplavy a suchá, vyrovnáva extrémne teploty a zlepšuje kvalitu života Európanov žijúcich v mestských oblastiach; |
| --- | --- |

J.

keďže zelená infraštruktúra prispieva k adaptácii na zmenu klímy prostredníctvom ochrany prírodného kapitálu, ochrany prirodzených biotopov a druhov, zlepšenia ekologického stavu, riadenia vodných útvarov a bezpečnosti potravín; keďže jej rozvoj patrí k najúčinnejším opatreniam v oblasti adaptácie na zmenu klímy, ktoré možno aplikovať v mestách, pretože zmierňuje negatívne vplyvy zmeny klímy a výrazný nárast extrémnych poveternostných javov, ako sú vlny horúčav, lesné požiare, intenzívne zrážky, záplavy a suchá, vyrovnáva extrémne teploty a zlepšuje kvalitu života Európanov žijúcich v mestských oblastiach;

| K. | keďže viac ako 22 % európskych druhov je podľa červeného zoznamu ohrozených druhov IUCN v súčasnosti ohrozených vyhynutím; keďže ekologizácia miest pomáha podporovať biodiverzitu a môže zohrávať dôležitú úlohu pri zmierňovaní krízy v oblasti biodiverzity; keďže podpora biodiverzity v mestách môže priniesť vedľajšie prínosy prostredníctvom zvyšovania odolnosti ekosystémov a zvyšovania potenciálu sekvestrácie uhlíka; |
| --- | --- |

K.

keďže viac ako 22 % európskych druhov je podľa červeného zoznamu ohrozených druhov IUCN v súčasnosti ohrozených vyhynutím; keďže ekologizácia miest pomáha podporovať biodiverzitu a môže zohrávať dôležitú úlohu pri zmierňovaní krízy v oblasti biodiverzity; keďže podpora biodiverzity v mestách môže priniesť vedľajšie prínosy prostredníctvom zvyšovania odolnosti ekosystémov a zvyšovania potenciálu sekvestrácie uhlíka;

| L. | keďže dobré mestské plánovanie, vysadená pôda a priepustné chodníky sú lepšie pri zvyšovaní zadržiavania vody, riadení presakovania, predchádzaní erózii pôdy a boji proti odtekaniu v mestách ako asfalt a betón; keďže vysoko kvalitná zelená infraštruktúra znižuje riziko povodní; |
| --- | --- |

L.

keďže dobré mestské plánovanie, vysadená pôda a priepustné chodníky sú lepšie pri zvyšovaní zadržiavania vody, riadení presakovania, predchádzaní erózii pôdy a boji proti odtekaniu v mestách ako asfalt a betón; keďže vysoko kvalitná zelená infraštruktúra znižuje riziko povodní;

| M. | keďže dobre navrhnutá zelená infraštruktúra môže byť jedným z najlepších spôsobov na zvýšenie množstva ekologických zelených a modrých koridorov, a tým na ochranu biodiverzity; |
| --- | --- |

M.

keďže dobre navrhnutá zelená infraštruktúra môže byť jedným z najlepších spôsobov na zvýšenie množstva ekologických zelených a modrých koridorov, a tým na ochranu biodiverzity;

| N. | keďže rastliny čistia vzduch filtráciou malých častíc a produkciou kyslíka; keďže kvalita ovzdušia v našich mestách sa stala jednou z najväčších výziev v oblasti zdravia, ktorým dnes v Európe čelíme; keďže čistejšie ovzdušie by zlepšilo kvalitu života miliónov ľudí vrátane pacientov trpiacich astmou a chorobami dýchacích ciest; keďže v EÚ každý rok 430 000 osôb predčasne zomiera v dôsledku dýchania znečisteného vzduchu; keďže zlepšenie kvality ovzdušia musí byť prioritou EÚ, členských štátov, regiónov a obcí s cieľom chrániť ľudí a ekosystémy pred vplyvom znečistenia ovzdušia; keďže zlepšenie kvality ovzdušia by mohlo výrazne znížiť počet predčasných úmrtí; |
| --- | --- |

N.

keďže rastliny čistia vzduch filtráciou malých častíc a produkciou kyslíka; keďže kvalita ovzdušia v našich mestách sa stala jednou z najväčších výziev v oblasti zdravia, ktorým dnes v Európe čelíme; keďže čistejšie ovzdušie by zlepšilo kvalitu života miliónov ľudí vrátane pacientov trpiacich astmou a chorobami dýchacích ciest; keďže v EÚ každý rok 430 000 osôb predčasne zomiera v dôsledku dýchania znečisteného vzduchu; keďže zlepšenie kvality ovzdušia musí byť prioritou EÚ, členských štátov, regiónov a obcí s cieľom chrániť ľudí a ekosystémy pred vplyvom znečistenia ovzdušia; keďže zlepšenie kvality ovzdušia by mohlo výrazne znížiť počet predčasných úmrtí;

| O. | keďže vysádzanie stromov a vegetácie môže znížiť znečistenie hlukom v mestských oblastiach; keďže hluk je druhou najväčšou environmentálnou príčinou zdravotných problémov po kvalite ovzdušia; keďže v rámci výskumného projektu HOSANNA financovaného EÚ sa zistilo, že prirodzené rastlinné protihlukové steny sú pri ochrane obyvateľov pred dopravným hlukom lepšie ako bežne používané priame zvukové bariéry; keďže znečistenie hlukom negatívne ovplyvňuje biodiverzitu a prírodu a úsilie o zelené mestá by malo zahŕňať iniciatívy na zníženie znečistenia hlukom; |
| --- | --- |

O.

keďže vysádzanie stromov a vegetácie môže znížiť znečistenie hlukom v mestských oblastiach; keďže hluk je druhou najväčšou environmentálnou príčinou zdravotných problémov po kvalite ovzdušia; keďže v rámci výskumného projektu HOSANNA financovaného EÚ sa zistilo, že prirodzené rastlinné protihlukové steny sú pri ochrane obyvateľov pred dopravným hlukom lepšie ako bežne používané priame zvukové bariéry; keďže znečistenie hlukom negatívne ovplyvňuje biodiverzitu a prírodu a úsilie o zelené mestá by malo zahŕňať iniciatívy na zníženie znečistenia hlukom;

| P. | keďže zelená infraštruktúra by sa mala podporovať aj v pobrežných mestách, ktoré zvyčajne susedia s mokraďami, aby sa zachovala morská a pobrežná biodiverzita a ekosystémy a aby sa posilnil udržateľný rozvoj pobrežného hospodárstva, cestovného ruchu a krajiny, čo predstavuje pozitívny vývoj, ktorý zase prispieva k lepšej odolnosti voči vplyvom zmeny klímy v týchto zraniteľných oblastiach, ktoré sú obzvlášť zasiahnuté nárastom hladiny morí; |
| --- | --- |

P.

keďže zelená infraštruktúra by sa mala podporovať aj v pobrežných mestách, ktoré zvyčajne susedia s mokraďami, aby sa zachovala morská a pobrežná biodiverzita a ekosystémy a aby sa posilnil udržateľný rozvoj pobrežného hospodárstva, cestovného ruchu a krajiny, čo predstavuje pozitívny vývoj, ktorý zase prispieva k lepšej odolnosti voči vplyvom zmeny klímy v týchto zraniteľných oblastiach, ktoré sú obzvlášť zasiahnuté nárastom hladiny morí;

| Q. | keďže zelená infraštruktúra by sa mala podporovať v prístavných oblastiach, keďže sú dôležitou súčasťou pobrežných miest a zvyčajne pokrývajú rozsiahle pozemné plochy, ktoré sú tiež súčasťou sústavy Natura 2000; keďže sa tým lepšie vyriešia environmentálne otázky, ako je znečistenie a strata biodiverzity, a napomôže sa tým pri podporovaní rozvoja nových infraštruktúrnych projektov, ako je elektrifikácia prístavov; |
| --- | --- |

Q.

keďže zelená infraštruktúra by sa mala podporovať v prístavných oblastiach, keďže sú dôležitou súčasťou pobrežných miest a zvyčajne pokrývajú rozsiahle pozemné plochy, ktoré sú tiež súčasťou sústavy Natura 2000; keďže sa tým lepšie vyriešia environmentálne otázky, ako je znečistenie a strata biodiverzity, a napomôže sa tým pri podporovaní rozvoja nových infraštruktúrnych projektov, ako je elektrifikácia prístavov;

| R. | keďže zelená infraštruktúra umožňuje prístup do prírody ľuďom, ktorí by inak do styku s prírodou prichádzali ťažko, ako sú deti, staršie osoby a osoby so zdravotným postihnutím, a prispieva k ich vzdelávaniu a informovanosti o prírode a ekologických výzvach; |
| --- | --- |

R.

keďže zelená infraštruktúra umožňuje prístup do prírody ľuďom, ktorí by inak do styku s prírodou prichádzali ťažko, ako sú deti, staršie osoby a osoby so zdravotným postihnutím, a prispieva k ich vzdelávaniu a informovanosti o prírode a ekologických výzvach;

| S. | keďže zelenšie mestá môžu predstavovať výrazné prínosy z hľadiska zdravia, pretože zlepšujú kvalitu ovzdušia, povzbudzujú obyvateľov k pohybu a fyzickej aktivite, pomáhajú pri prevencii a liečbe depresie, zlepšujú imunitný systém a v konečnom dôsledku zvyšujú pocit šťastia a blaha (11); |
| --- | --- |

S.

keďže zelenšie mestá môžu predstavovať výrazné prínosy z hľadiska zdravia, pretože zlepšujú kvalitu ovzdušia, povzbudzujú obyvateľov k pohybu a fyzickej aktivite, pomáhajú pri prevencii a liečbe depresie, zlepšujú imunitný systém a v konečnom dôsledku zvyšujú pocit šťastia a blaha (11);

| T. | keďže vysoký počet mestských parkov a záhrad, zelenšie ulice, zelené strechy budov, autobusové zastávky pokryté vegetáciou a zelenšie ihriská okrem iného zvyšujú príťažlivosť a komfort štvrtí a miest; keďže takisto zlepšujú sociálne kontakty medzi obyvateľmi, podporujú pozitívne zmeny v správaní a vytvárajú silnejší pocit spoločenstva; keďže zelené plochy vo verejnom vlastníctve môžu mať pre obyvateľov miest nevyčísliteľné prínosy; |
| --- | --- |

T.

keďže vysoký počet mestských parkov a záhrad, zelenšie ulice, zelené strechy budov, autobusové zastávky pokryté vegetáciou a zelenšie ihriská okrem iného zvyšujú príťažlivosť a komfort štvrtí a miest; keďže takisto zlepšujú sociálne kontakty medzi obyvateľmi, podporujú pozitívne zmeny v správaní a vytvárajú silnejší pocit spoločenstva; keďže zelené plochy vo verejnom vlastníctve môžu mať pre obyvateľov miest nevyčísliteľné prínosy;

| U. | keďže sa preukázalo, že zelenšie štvrte zvyšujú ekonomickú hodnotu nehnuteľností, keďže sú oblasti vďaka nim žiadanejšie medzi potenciálnymi kupcami, a preto je nevyhnutné prijať opatrenia na zmiernenie džentrifikácie a zabezpečenie spravodlivého prístupu k ekologickejším štvrtiam; |
| --- | --- |

U.

keďže sa preukázalo, že zelenšie štvrte zvyšujú ekonomickú hodnotu nehnuteľností, keďže sú oblasti vďaka nim žiadanejšie medzi potenciálnymi kupcami, a preto je nevyhnutné prijať opatrenia na zmiernenie džentrifikácie a zabezpečenie spravodlivého prístupu k ekologickejším štvrtiam;

| V. | keďže ekologizácia miest môže uľahčiť udržateľnejšiu výrobu potravín v malom rozsahu a znížiť ekologickú stopu potravín posilnením krátkych dodávateľských reťazcov, čo by umožnilo vznik nových mikropodnikov a povzbudilo obyvateľov, aby boli aktívni v tejto oblasti a aby lepšie pochopili potravinový reťazec, najmä ekologické a environmentálne udržateľné poľnohospodárstvo; |
| --- | --- |

V.

keďže ekologizácia miest môže uľahčiť udržateľnejšiu výrobu potravín v malom rozsahu a znížiť ekologickú stopu potravín posilnením krátkych dodávateľských reťazcov, čo by umožnilo vznik nových mikropodnikov a povzbudilo obyvateľov, aby boli aktívni v tejto oblasti a aby lepšie pochopili potravinový reťazec, najmä ekologické a environmentálne udržateľné poľnohospodárstvo;

| W. | keďže 80 % odpadu nájdeného v mori pochádza z miest vrátane odpadu z horného toku riek; keďže je dôležité zlepšiť systémy nakladania s odpadom v mestských oblastiach, najmä pokiaľ ide o nakladanie s difúznym znečistením, odpadkami a makroodpadom, napríklad posilnením filtrovania v čistiarňach odpadových vôd, aby sa mestá stali zelenšími a aby sa riešilo znečistenie oceánov; |
| --- | --- |

W.

keďže 80 % odpadu nájdeného v mori pochádza z miest vrátane odpadu z horného toku riek; keďže je dôležité zlepšiť systémy nakladania s odpadom v mestských oblastiach, najmä pokiaľ ide o nakladanie s difúznym znečistením, odpadkami a makroodpadom, napríklad posilnením filtrovania v čistiarňach odpadových vôd, aby sa mestá stali zelenšími a aby sa riešilo znečistenie oceánov;

| X. | keďže občania musia byť zapojení do mestského plánovania a navrhovania zelenej infraštruktúry a musia cítiť, že sú nabádaní, aby sa podieľali na týchto činnostiach, pričom sa musia zohľadniť miestne environmentálne, sociálne, hospodárske a technologické vlastnosti; |
| --- | --- |

X.

keďže občania musia byť zapojení do mestského plánovania a navrhovania zelenej infraštruktúry a musia cítiť, že sú nabádaní, aby sa podieľali na týchto činnostiach, pričom sa musia zohľadniť miestne environmentálne, sociálne, hospodárske a technologické vlastnosti;

| Y. | keďže rozvoj zelenej infraštruktúry ide ruka v ruke s jej udržateľným riadením, najmä pokiaľ ide o vodné zdroje; keďže je dôležité prepojiť zelenú a modrú infraštruktúru spôsobom zodpovedným voči životnému prostrediu vrátane opätovného využívania vody a dažďovej vody a dobrého hospodárenia s vodami; |
| --- | --- |

Y.

keďže rozvoj zelenej infraštruktúry ide ruka v ruke s jej udržateľným riadením, najmä pokiaľ ide o vodné zdroje; keďže je dôležité prepojiť zelenú a modrú infraštruktúru spôsobom zodpovedným voči životnému prostrediu vrátane opätovného využívania vody a dažďovej vody a dobrého hospodárenia s vodami;

| Z. | keďže čím sú stromy staršie, tým dôležitejšie sú ekosystémové služby, ktoré poskytujú; keďže zdravé a integrované riadenie a plánovanie mestských oblastí je nevyhnutné na maximalizáciu ich rozvojového potenciálu a nato, aby občania mohli v plnej miere využívať potenciál a služby poskytované zelenou infraštruktúrou; |
| --- | --- |

Z.

keďže čím sú stromy staršie, tým dôležitejšie sú ekosystémové služby, ktoré poskytujú; keďže zdravé a integrované riadenie a plánovanie mestských oblastí je nevyhnutné na maximalizáciu ich rozvojového potenciálu a nato, aby občania mohli v plnej miere využívať potenciál a služby poskytované zelenou infraštruktúrou;

| 1. | uznáva prínos, ktorý zelenšie mestá môžu mať na dosiahnutie cieľov stanovených v Parížskej dohode a na posilnenie odolnosti EÚ voči zmene klímy a jej schopnosti adaptácie na zmenu klímy; zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú zelenšie mestá môžu mať pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja a plnení záväzkov v rámci Novej urbánnej agendy, najmä pokiaľ ide o lepšie využívanie vodných zdrojov a zlepšenie biodiverzity v mestskom prostredí; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala novú európsku stratégiu pre zelenšie mestá a zelenú infraštruktúru s cieľom pomôcť mestám, aby zohrávali svoju úlohu pri zmierňovaní zmeny klímy a adaptácii na ňu, ako aj zvyšovaní blaha ľudí žijúcich v mestách; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva Komisiu, aby v rámci Európskej zelenej dohody predložila opatrenia osobitne zamerané na úlohu miest a podporovala investície do zelenej infraštruktúry; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje význam účinného začleňovania klimatického a environmentálneho hľadiska do tvorby mestskej politiky na miestnej, regionálnej, národnej a globálnej úrovni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje potrebu prijať adaptačnú stratégiu pre mestá vystavené dôsledkom zmeny klímy na základe nového inovačného ekosystémového prístupu k prevencii a riadeniu rizík, a to najmä určením oblastí, v ktorých bude voda odtekať, oblastí, v ktorých bude voda absorbovaná v prípade povodní, oblastí s prírodnou ochranou a v prípadoch, keď je to nevyhnutné, oblastí, ktoré si vyžadujú umelú ochranu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva členské štáty a miestne a regionálne orgány, aby v spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami vrátane občianskej spoločnosti vypracovali akčné plány a aktívne sa zapojili do činností zameraných na propagáciu a údržbu zelených mestských oblastí; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uznáva veľký význam verejných zelených priestorov pre fyzickú a duševnú pohodu obyvateľov miest, najmä vzhľadom na pandémiu COVID-19; vyzýva miestne, regionálne a vnútroštátne orgány, aby chránili a podporovali mestské zelené plochy, zlepšovali ich kvalitu a zabezpečili, aby obyvatelia mali ľahký prístup k verejným zeleným priestranstvám vo svojich lokalitách; |
| --- | --- |

7.

| 8. | trvá na tom, že sa podceňuje potenciál miest prispievať k ochrane biodiverzity a ekosystémovým služieb; pripomína, že posilnenie biodiverzity, ekosystémových služieb a mestskej zelenej infraštruktúry v mestách a prímestských oblastiach zlepšuje zdravie ľudí; pripomína, že vývoj a uplatňovanie riešení inšpirovaných prírodou na zachovanie biodiverzity a začlenenie a ďalšiu integráciu biodiverzity a ekosystémových funkcií do mestského dizajnu, politiky a plánovania môžu zohrávať dôležitú úlohu pri zmierňovaní zmeny klímy a prispôsobovaní sa tejto zmene v mestách, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali tieto postupy; |
| --- | --- |

8.

| 9. | víta skutočnosť, že stratégia v oblasti biodiverzity do roku 2030 ako súčasť Európskej zelenej dohody zahŕňa silný dôraz na ekologizáciu mestských a prímestských oblastí a na zvyšovanie biodiverzity v mestských priestoroch; víta najmä nové plány ekologizácie miest a vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že európske mestá budú pri tvorbe týchto plánov veľmi ambiciózne a že sa tieto plány budú účinne vykonávať; vyzýva členské štáty, aby podporovali ekologizáciu aj v mestských oblastiach s menej ako 20 000 obyvateľmi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | navrhuje, aby bol rok 2022 vyhlásený za Európsky rok zelenších miest; |
| --- | --- |

10.

| 11. | navrhuje, aby cieľmi Európskeho roka zelenších miest 2022 bolo:






  a. | zvýšiť informovanosť o výhodách zelených plôch v zastavanom prostredí; zaviesť iniciatívy na zvýšenie vytvárania zelených plôch, a to aj v blízkosti obytných oblastí; |
| --- | --- | --- |

11.

a.

zvýšiť informovanosť o výhodách zelených plôch v zastavanom prostredí; zaviesť iniciatívy na zvýšenie vytvárania zelených plôch, a to aj v blízkosti obytných oblastí;

| b. | zvýšiť množstvo a kvalitu výskumu a vývoja nových inovácií v rôznych odborných oblastiach, ktoré vytvárajú zelenšiu pridanú hodnotu a zlepšujú kvalitu života v mestách; poskytovať cielenú podporu udržateľnej digitalizácii v EÚ, a teda aj začínajúcim podnikom a digitálnym inováciám; zvýšiť rozsah projektov v oblasti zelenej infraštruktúry; |
| --- | --- |

b.

zvýšiť množstvo a kvalitu výskumu a vývoja nových inovácií v rôznych odborných oblastiach, ktoré vytvárajú zelenšiu pridanú hodnotu a zlepšujú kvalitu života v mestách; poskytovať cielenú podporu udržateľnej digitalizácii v EÚ, a teda aj začínajúcim podnikom a digitálnym inováciám; zvýšiť rozsah projektov v oblasti zelenej infraštruktúry;

| c. | nabádať miestne orgány a občanov, aby konali a aby zlepšovali svoje štvrte a životné prostredie, aby sa spájali ako komunita s cieľom zvýšiť odolnosť a pretvoriť budúcnosť svojich miest; zvýšiť zapojenie občanov do iných činností a rozhodovania o životnom prostredí a celkovom živote mesta; |
| --- | --- |

c.

nabádať miestne orgány a občanov, aby konali a aby zlepšovali svoje štvrte a životné prostredie, aby sa spájali ako komunita s cieľom zvýšiť odolnosť a pretvoriť budúcnosť svojich miest; zvýšiť zapojenie občanov do iných činností a rozhodovania o životnom prostredí a celkovom živote mesta;

| d. | vytvoriť kultúru, ktorá oceňuje zelené plochy a modro-zelenú infraštruktúru; podporovať rozvoj miest, ktorý rešpektuje potrebu zelených plôch ako dôležitého aspektu kvality života v mestách; |
| --- | --- |

d.

vytvoriť kultúru, ktorá oceňuje zelené plochy a modro-zelenú infraštruktúru; podporovať rozvoj miest, ktorý rešpektuje potrebu zelených plôch ako dôležitého aspektu kvality života v mestách;

| e. | podporovať používanie materiálov a služieb šetrných ku klíme prostredníctvom verejného obstarávania; |
| --- | --- |

e.

podporovať používanie materiálov a služieb šetrných ku klíme prostredníctvom verejného obstarávania;

| f. | zvýšiť počet projektov zelenej infraštruktúry; naďalej poskytovať a zvyšovať finančné zdroje pre stratégiu EÚ pre zelenú infraštruktúru; |
| --- | --- |

f.

zvýšiť počet projektov zelenej infraštruktúry; naďalej poskytovať a zvyšovať finančné zdroje pre stratégiu EÚ pre zelenú infraštruktúru;

| g. | prepojiť existujúce iniciatívy a vymieňať si najlepšie postupy medzi členskými štátmi, ako sa uvádza v mnohých iniciatívach a stratégiách, okrem iného v oblasti mestského plánovania, udržateľného urbanizmu a infraštruktúry, riešení inšpirovaných prírodou, zelenej architektúry, čistejšej energie, pešej a cyklistickej mobility, účinného riadenia vodných zdrojov a udržateľného a obehového odpadového hospodárstva na základe hierarchie odpadového hospodárstva, ktoré je zamerané na dosiahnutie cieľa nulového odpadu alebo na obmedzenie množstva odpadu na minimum prostredníctvom maximálneho využitia recyklácie; |
| --- | --- |

g.

prepojiť existujúce iniciatívy a vymieňať si najlepšie postupy medzi členskými štátmi, ako sa uvádza v mnohých iniciatívach a stratégiách, okrem iného v oblasti mestského plánovania, udržateľného urbanizmu a infraštruktúry, riešení inšpirovaných prírodou, zelenej architektúry, čistejšej energie, pešej a cyklistickej mobility, účinného riadenia vodných zdrojov a udržateľného a obehového odpadového hospodárstva na základe hierarchie odpadového hospodárstva, ktoré je zamerané na dosiahnutie cieľa nulového odpadu alebo na obmedzenie množstva odpadu na minimum prostredníctvom maximálneho využitia recyklácie;

| h. | vytvoriť plán ekologizácie európskych miest a údržby zelených plôch do roku 2030, ktorý propaguje zásadu ekologického urbanizmu ako prostriedku na podporu harmonických väzieb medzi vidieckym a mestským prostredím a na uznanie ich vzájomnej závislosti a potreby obojsmerného vzťahu; |
| --- | --- |

h.

vytvoriť plán ekologizácie európskych miest a údržby zelených plôch do roku 2030, ktorý propaguje zásadu ekologického urbanizmu ako prostriedku na podporu harmonických väzieb medzi vidieckym a mestským prostredím a na uznanie ich vzájomnej závislosti a potreby obojsmerného vzťahu;

| i. | uskutočňovať vzdelávacie aktivity zamerané na rôznych príjemcov, pričom ich obsah je prispôsobený cieľovej skupine, najmä deťom; |
| --- | --- |

i.

uskutočňovať vzdelávacie aktivity zamerané na rôznych príjemcov, pričom ich obsah je prispôsobený cieľovej skupine, najmä deťom;

| j. | podporovať iniciatívy zamerané na zníženie premávky v mestách a propagovať verejnú dopravu a investovať do nej; |
| --- | --- |

j.

podporovať iniciatívy zamerané na zníženie premávky v mestách a propagovať verejnú dopravu a investovať do nej;

| k. | postupné ukončenie používania pesticídov a herbicídov v mestských oblastiach s cieľom chrániť obyvateľov a mestskú biodiverzitu; |
| --- | --- |

k.

postupné ukončenie používania pesticídov a herbicídov v mestských oblastiach s cieľom chrániť obyvateľov a mestskú biodiverzitu;

| l. | zabezpečiť čo najširšiu účasť environmentálnych mimovládnych organizácií na aktivitách zameraných na ochranu životného prostredia a vzdelávanie o ňom; |
| --- | --- |

l.

zabezpečiť čo najširšiu účasť environmentálnych mimovládnych organizácií na aktivitách zameraných na ochranu životného prostredia a vzdelávanie o ňom;

| m. | výrazne zvýšiť plochu zelených striech a fasád v mestách, aby sa zlepšila mestská klíma, kvalita ovzdušia a izolácia; |
| --- | --- |

m.

výrazne zvýšiť plochu zelených striech a fasád v mestách, aby sa zlepšila mestská klíma, kvalita ovzdušia a izolácia;

| n. | podporovať mestské záhradkárstvo a zabezpečovať a rozvíjať záhradkárske oblasti, ako aj školské záhradkárske zariadenia v mestách v celej EÚ, keďže ide o dôležitý pilier vzdelávania detí v oblasti životného prostredia; |
| --- | --- |

n.

podporovať mestské záhradkárstvo a zabezpečovať a rozvíjať záhradkárske oblasti, ako aj školské záhradkárske zariadenia v mestách v celej EÚ, keďže ide o dôležitý pilier vzdelávania detí v oblasti životného prostredia;

| 12. | vyzýva Komisiu, aby urýchlene prijala opatrenia na zlepšenie kvality ovzdušia v mestách, a to najmä znížením emisií prostredníctvom nových riešení mestskej mobility, ktoré uprednostňujú efektívnejšie a environmentálne udržateľné spôsoby verejnej dopravy. |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že je dôležité podporovať a umožňovať účasť občanov na ekologizácii mestských oblastí a udržiavaní zelených oblastí prostredníctvom ich primeraného zapojenia do fáz udržateľného priestorového plánovania a vykonávania, aby sa dosiahli udržateľné urbanistické riešenia, vytvorila sa zodpovednosť za príslušné činnosti a aby vznikli sociálne inkluzívne, odolné a nízkoemisné mestá príťažlivé pre občanov; považuje za dôležité zabezpečiť, aby verejnosť bola informovaná o spôsoboch, akými môžu občania prispieť k ekologizácii svojich miest, údržbe zelených plôch a ich premene na zdravšie prostredie; nabáda obce a regióny, aby v čo najväčšej miere podporovali zelené iniciatívy predkladané občanmi a rozvíjali projekty sponzorstva otvorených priestranstiev; naliehavo vyzýva obce a regióny, aby prijali a vykonávali ambiciózne iniciatívy zamerané na zelené mestá; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby naďalej podporovala ambiciózne opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti a efektívneho využívania zdrojov; naliehavo vyzýva Komisiu, aby pomáhala zabezpečiť primerané financovanie pre opatrenia, ktoré podporujú udržateľný rozvoj miest a zelenú infraštruktúru, napríklad inovačné partnerstvá a spoločné systémy verejného obstarávania medzi európskymi mestami; naliehavo vyzýva Komisiu, aby pomohla posilniť kolektívnu silu miest s cieľom rýchlo rozšíriť účinné riešenia; naliehavo vyzýva Komisiu, aby podporovala účasť súkromného sektora prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev, ambicióznejší program Európskej investičnej banky a stimuly pre MSP, ktoré môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri vývoji inovatívnych udržateľných riešení; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7.

(2)  Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7.

(3)  Ú. v. EÚ L 288, 6.11.2007, s. 27.

(4)  Ú. v. EÚ C 468, 15.12.2016, s. 190.

(5)  Ako sa uvádza v stratégii Komisie pre zelenú infraštruktúru: http://ec.europa.eu/environment/nature/ecosystems/strategy/index_en.htm

(6)  Ú. v. EÚ C 356, 5.12.2013, s. 43.

(7)  Ú. v. EÚ C 67, 6.3.2014, s. 153.

(8)  https://ec.europa.eu/environment/europeangreencapital/index_en.htm

(9)  https://www.dohovorprimatorovastarostov.eu/sk/

(10)  Európska environmentálna agentúra, Analysing and managing urban growth (Analýza a riadenie rastu miest), Európska environmentálna agentúra, Kodaň, 2019, https://www.eea.europa.eu/articles/analysing-and-managing-urban-growth.

(11)  Európska komisia, Urban Green Spaces Increase Happiness (Mestské zelené plochy zvyšujú pocit šťastia), Európska komisia, Brusel, http://ec.europa.eu/environment/europeangreencapital/space-increase-happiness/

---

III Prípravné akty

Európsky parlament

Utorok 15. septembra 2020

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/173

---

P9_TA(2020)0207

Vymenovanie predsedu výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2020 o návrhu na vymenovanie predsedu výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (N9-0041/2020 – C9-0276/2020 – 2020/0906(NLE))

(Súhlas)

(2021/C 385/21)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Rady orgánov dohľadu Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy z 27. augusta 2020 (C9-0276/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Rady orgánov dohľadu Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy z 27. augusta 2020 (C9-0276/2020),

| — | so zreteľom na článok 41 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 41 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (1),

| — | so zreteľom na článok 24a ods. 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 24a ods. 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o rodovej rovnováhe pri navrhovaní kandidátov v oblasti hospodárskych a menových záležitostí EÚ (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o rodovej rovnováhe pri navrhovaní kandidátov v oblasti hospodárskych a menových záležitostí EÚ (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2020 o inštitúciách a orgánoch v hospodárskej a menovej únii: predchádzanie konfliktu záujmov po skončení verejnej služby (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2020 o inštitúciách a orgánoch v hospodárskej a menovej únii: predchádzanie konfliktu záujmov po skončení verejnej služby (4),

| — | so zreteľom na článok 131 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 131 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0152/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0152/2020),

| A. | keďže 27. augusta 2020 Rada orgánov dohľadu Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy navrhla na základe otvoreného výberového konania, aby bol v súlade s článkom 24a ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 za predsedu výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami vymenovaný Klaus Löber; |
| --- | --- |

A.

keďže 27. augusta 2020 Rada orgánov dohľadu Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy navrhla na základe otvoreného výberového konania, aby bol v súlade s článkom 24a ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 za predsedu výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami vymenovaný Klaus Löber;

| B. | keďže Výbor pre hospodárske a menové veci usporiadal 2. septembra 2020 vypočutie Klausa Löbera, ktorý počas vypočutia predniesol úvodné vyhlásenie a následne odpovedal na otázky členov výboru; |
| --- | --- |

B.

keďže Výbor pre hospodárske a menové veci usporiadal 2. septembra 2020 vypočutie Klausa Löbera, ktorý počas vypočutia predniesol úvodné vyhlásenie a následne odpovedal na otázky členov výboru;

| 1. | udeľuje súhlas s vymenovaním Klausa Löbera za predsedu výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie Rade, Komisii, Európskemu orgánu pre cenné papiere a trhy a vládam členských štátov. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84.

(2)  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

(3)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0211.

(4)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0017.

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/174 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/174

---

P9_TA(2020)0208

Vymenovanie nezávislého člena výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2020 o návrhu na vymenovanie nezávislého člena výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (N9-0042/2020 – C9-0277/2020 – 2020/0907(NLE))

(Súhlas)

(2021/C 385/22)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Rady orgánov dohľadu Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy z 27. augusta 2020 (C9-0277/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Rady orgánov dohľadu Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy z 27. augusta 2020 (C9-0277/2020),

| — | so zreteľom na článok 41 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 41 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (1),

| — | so zreteľom na článok 24a ods. 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 24a ods. 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o rodovej rovnováhe pri navrhovaní kandidátov v oblasti hospodárskych a menových záležitostí EÚ (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o rodovej rovnováhe pri navrhovaní kandidátov v oblasti hospodárskych a menových záležitostí EÚ (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2020 o inštitúciách a orgánoch v hospodárskej a menovej únii: predchádzanie konfliktu záujmov po skončení verejnej služby (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2020 o inštitúciách a orgánoch v hospodárskej a menovej únii: predchádzanie konfliktu záujmov po skončení verejnej služby (4),

| — | so zreteľom na článok 131 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 131 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0151/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0151/2020),

| A. | keďže 27. augusta 2020 Rada orgánov dohľadu Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy navrhla na základe otvoreného výberového konania, aby bola v súlade s článkom 24a ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 za nezávislú členku výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami vymenovaná Nicoletta Giusto; |
| --- | --- |

A.

keďže 27. augusta 2020 Rada orgánov dohľadu Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy navrhla na základe otvoreného výberového konania, aby bola v súlade s článkom 24a ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 za nezávislú členku výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami vymenovaná Nicoletta Giusto;

| B. | keďže Výbor pre hospodárske a menové veci usporiadal 2. septembra 2020 vypočutie Nicoletty Giustovej, ktorá počas vypočutia predniesla úvodné vyhlásenie a následne odpovedala na otázky členov výboru; |
| --- | --- |

B.

keďže Výbor pre hospodárske a menové veci usporiadal 2. septembra 2020 vypočutie Nicoletty Giustovej, ktorá počas vypočutia predniesla úvodné vyhlásenie a následne odpovedala na otázky členov výboru;

| 1. | udeľuje súhlas s vymenovaním Nicoletty Giustovej za nezávislú členku výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie Rade, Komisii, Európskemu orgánu pre cenné papiere a trhy a vládam členských štátov. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84.

(2)  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

(3)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0211.

(4)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0017.

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/175 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/175

---

P9_TA(2020)0209

Vymenovanie nezávislého člena výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2020 o návrhu na vymenovanie nezávislého člena výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (N9-0042/2020 – C9-0278/2020 – 2020/0908(NLE))

(Súhlas)

(2021/C 385/23)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Rady orgánov dohľadu Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy z 27. augusta 2020 (C9-0278/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Rady orgánov dohľadu Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy z 27. augusta 2020 (C9-0278/2020),

| — | so zreteľom na článok 41 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 41 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (1),

| — | so zreteľom na článok 24a ods. 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 24a ods. 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o rodovej rovnováhe pri navrhovaní kandidátov v oblasti hospodárskych a menových záležitostí EÚ (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2019 o rodovej rovnováhe pri navrhovaní kandidátov v oblasti hospodárskych a menových záležitostí EÚ (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2020 o inštitúciách a orgánoch v hospodárskej a menovej únii: predchádzanie konfliktu záujmov po skončení verejnej služby (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2020 o inštitúciách a orgánoch v hospodárskej a menovej únii: predchádzanie konfliktu záujmov po skončení verejnej služby (4),

| — | so zreteľom na článok 131 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 131 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0153/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0153/2020),

| A. | keďže 27. augusta 2020 Rada orgánov dohľadu Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy navrhla na základe otvoreného výberového konania, aby bola v súlade s článkom 24a ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 za nezávislú členku výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami vymenovaná Froukelien Wendt; |
| --- | --- |

A.

keďže 27. augusta 2020 Rada orgánov dohľadu Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy navrhla na základe otvoreného výberového konania, aby bola v súlade s článkom 24a ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 za nezávislú členku výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami vymenovaná Froukelien Wendt;

| B. | keďže Výbor pre hospodárske a menové veci usporiadal 2. septembra 2020 vypočutie Froukelien Wendtovej, ktorá počas vypočutia predniesla úvodné vyhlásenie a následne odpovedala na otázky členov výboru; |
| --- | --- |

B.

keďže Výbor pre hospodárske a menové veci usporiadal 2. septembra 2020 vypočutie Froukelien Wendtovej, ktorá počas vypočutia predniesla úvodné vyhlásenie a následne odpovedala na otázky členov výboru;

| 1. | udeľuje súhlas s vymenovaním Froukelien Wendtovej za nezávislú členku výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie Rade, Komisii, Európskemu orgánu pre cenné papiere a trhy a vládam členských štátov. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84.

(2)  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

(3)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0211.

(4)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0017.

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/176 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/176

---

P9_TA(2020)0210

Návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa Portugalsku povoľuje uplatňovať zníženú sadzbu spotrebnej dane na určité alkoholické výrobky vyrábané v autonómnych oblastiach Madeira a Azory *

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2020 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa Portugalsku povoľuje uplatňovať zníženú sadzbu spotrebnej dane na určité alkoholické výrobky vyrábané v autonómnych oblastiach Madeira a Azory (COM(2020)0240 – C9-0190/2020 – 2020/0118(CNS))

(Mimoriadny legislatívny postup – konzultácia)

(2021/C 385/24)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (COM(2020)0240), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (COM(2020)0240),

| — | so zreteľom na článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C9-0190/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C9-0190/2020),

| — | so zreteľom na článok 82 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 82 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0140/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0140/2020),

| 1. | schvaľuje návrh Komisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť ním schválený text; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

Streda 16. septembra 2020

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/177 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/177

---

P9_TA(2020)0214

Nevznesenie námietky voči delegovanému aktu: poplatky, ktoré ESMA účtuje centrálnym protistranám usadeným v tretích krajinách

Rozhodnutie Európskeho parlamentu nevzniesť námietku voči delegovanému nariadeniu Komisie zo 14. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o poplatky, ktoré Európsky orgán pre cenné papiere a trhy účtuje centrálnym protistranám usadeným v tretích krajinách (C(2020)4891 – 2020/2720(DEA))

(2021/C 385/25)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (C(2020)4891), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (C(2020)4891),

| — | so zreteľom na list Komisie zo 14. júla 2020, ktorým ho žiada, aby oznámil, že nevznesie námietku voči delegovanému nariadeniu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Komisie zo 14. júla 2020, ktorým ho žiada, aby oznámil, že nevznesie námietku voči delegovanému nariadeniu,

| — | so zreteľom na list Výboru pre hospodárske a menové veci predsedovi Konferencie predsedov výborov z 2. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre hospodárske a menové veci predsedovi Konferencie predsedov výborov z 2. septembra 2020,

| — | so zreteľom na článok 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (1), a najmä na jeho článok 25d ods. 3 a článok 82 ods. 6, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (1), a najmä na jeho článok 25d ods. 3 a článok 82 ods. 6,

| — | so zreteľom na článok 111 ods. 6 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 111 ods. 6 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie pre rozhodnutie Výboru pre hospodárske a menové veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie pre rozhodnutie Výboru pre hospodárske a menové veci,

| — | so zreteľom na skutočnosť, že neboli vznesené námietky v lehote stanovenej v tretej a štvrtej zarážke článku 111 ods. 6 rokovacieho poriadku, ktorá vypršala 15. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na skutočnosť, že neboli vznesené námietky v lehote stanovenej v tretej a štvrtej zarážke článku 111 ods. 6 rokovacieho poriadku, ktorá vypršala 15. septembra 2020,

| A. | keďže v niekoľkých delegovaných aktoch, ktoré sa majú prijať podľa nedávno zmeneného nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (EMIR), sa stanovuje, ako sa budú pravidlá nariadenia EMIR uplatňovať na centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré poskytujú služby spoločnostiam v Únii; keďže tieto delegované akty budú znamenať rozšírené právomoci Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA); keďže centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré sa považujú za systémovo dôležité pre finančnú stabilitu Únie alebo ktoréhokoľvek z jej členských štátov, by mali podliehať osobitným požiadavkám a posilnenému dohľadu zo strany ESMA s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky s centrálnymi protistranami Únie a chrániť stabilitu finančného systému Únie; |
| --- | --- |

A.

keďže v niekoľkých delegovaných aktoch, ktoré sa majú prijať podľa nedávno zmeneného nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (EMIR), sa stanovuje, ako sa budú pravidlá nariadenia EMIR uplatňovať na centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré poskytujú služby spoločnostiam v Únii; keďže tieto delegované akty budú znamenať rozšírené právomoci Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA); keďže centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré sa považujú za systémovo dôležité pre finančnú stabilitu Únie alebo ktoréhokoľvek z jej členských štátov, by mali podliehať osobitným požiadavkám a posilnenému dohľadu zo strany ESMA s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky s centrálnymi protistranami Únie a chrániť stabilitu finančného systému Únie;

| B. | keďže článkom 25d sa Komisia splnomocňuje prijať delegovaný akt s cieľom bližšie určiť podrobnosti týkajúce sa poplatkov, ktoré by orgán ESMA mal účtovať centrálnym protistranám z tretích krajín s cieľom pokryť všetky náklady vzniknuté v súvislosti s uznávaním a plnením úloh vo vzťahu k centrálnym protistranám z tretích krajín; |
| --- | --- |

B.

keďže článkom 25d sa Komisia splnomocňuje prijať delegovaný akt s cieľom bližšie určiť podrobnosti týkajúce sa poplatkov, ktoré by orgán ESMA mal účtovať centrálnym protistranám z tretích krajín s cieľom pokryť všetky náklady vzniknuté v súvislosti s uznávaním a plnením úloh vo vzťahu k centrálnym protistranám z tretích krajín;

| C. | keďže toto delegované nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr, aby sa zabezpečilo, že centrálne protistrany z tretích krajín budú včas a primerane prispievať k financovaniu ESMA; |
| --- | --- |

C.

keďže toto delegované nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr, aby sa zabezpečilo, že centrálne protistrany z tretích krajín budú včas a primerane prispievať k financovaniu ESMA;

| 1. | oznamuje, že nevznesie námietku voči delegovanému nariadeniu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/178 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/178

---

P9_TA(2020)0215

Nevznesenie námietky voči delegovanému aktu: kritériá na určenie toho, či je centrálna protistrana usadená v tretej krajine systémovo dôležitá

Rozhodnutie Európskeho parlamentu nevzniesť námietku voči delegovanému nariadeniu Komisie zo 14. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o kritériá, ktoré by mal orgán ESMA zohľadniť pri určení toho, či je centrálna protistrana usadená v tretej krajine systémovo dôležitá alebo sa pravdepodobne stane systémovo dôležitou pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov (C(2020)4892 – 2020/2726(DEA))

(2021/C 385/26)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (C(2020)4892), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (C(2020)4892),

| — | so zreteľom na list Komisie zo 14. júla 2020, ktorým ho žiada, aby oznámil, že nevznesie námietku voči delegovanému nariadeniu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Komisie zo 14. júla 2020, ktorým ho žiada, aby oznámil, že nevznesie námietku voči delegovanému nariadeniu,

| — | so zreteľom na list Výboru pre hospodárske a menové veci predsedovi Konferencie predsedov výborov z 2. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre hospodárske a menové veci predsedovi Konferencie predsedov výborov z 2. septembra 2020,

| — | so zreteľom na článok 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (1), a najmä na jeho článok 25 ods. 2a a článok 82 ods. 6, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (1), a najmä na jeho článok 25 ods. 2a a článok 82 ods. 6,

| — | so zreteľom na článok 111 ods. 6 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 111 ods. 6 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie k rozhodnutiu Výboru pre hospodárske a menové veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie k rozhodnutiu Výboru pre hospodárske a menové veci,

| — | so zreteľom na skutočnosť, že neboli vznesené námietky v lehote stanovenej v tretej a štvrtej zarážke článku 111 ods. 6 rokovacieho poriadku, ktorá vypršala 15. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na skutočnosť, že neboli vznesené námietky v lehote stanovenej v tretej a štvrtej zarážke článku 111 ods. 6 rokovacieho poriadku, ktorá vypršala 15. septembra 2020,

| A. | keďže v niekoľkých delegovaných aktoch, ktoré sa majú prijať podľa nedávno zmeneného nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (EMIR), sa stanovuje, ako sa budú pravidlá nariadenia EMIR uplatňovať na centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré poskytujú služby spoločnostiam z Únie; keďže tieto delegované akty budú znamenať rozšírené právomoci Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA); keďže centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré sa považujú za systémovo dôležité pre finančnú stabilitu Únie alebo ktoréhokoľvek z jej členských štátov, by mali podliehať osobitným požiadavkám a posilnenému dohľadu zo strany ESMA s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky s centrálnymi protistranami Únie a chrániť stabilitu finančného systému Únie; |
| --- | --- |

A.

keďže v niekoľkých delegovaných aktoch, ktoré sa majú prijať podľa nedávno zmeneného nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (EMIR), sa stanovuje, ako sa budú pravidlá nariadenia EMIR uplatňovať na centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré poskytujú služby spoločnostiam z Únie; keďže tieto delegované akty budú znamenať rozšírené právomoci Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA); keďže centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré sa považujú za systémovo dôležité pre finančnú stabilitu Únie alebo ktoréhokoľvek z jej členských štátov, by mali podliehať osobitným požiadavkám a posilnenému dohľadu zo strany ESMA s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky s centrálnymi protistranami Únie a chrániť stabilitu finančného systému Únie;

| B. | keďže článkom 25 ods. 2a sa Komisia splnomocňuje prijať delegovaný akt, v ktorom sa bližšie určia kritériá, ktoré má uplatňovať ESMA pri určovaní, či je centrálna protistrana z tretej krajiny systémovo dôležitá alebo sa pravdepodobne stane systémovo dôležitou pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov; |
| --- | --- |

B.

keďže článkom 25 ods. 2a sa Komisia splnomocňuje prijať delegovaný akt, v ktorom sa bližšie určia kritériá, ktoré má uplatňovať ESMA pri určovaní, či je centrálna protistrana z tretej krajiny systémovo dôležitá alebo sa pravdepodobne stane systémovo dôležitou pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov;

| C. | keďže toto delegované nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr, aby sa zabezpečila pripravenosť Únie, keď sa právo Únie prestane uplatňovať v Spojenom kráľovstve po uplynutí prechodného obdobia; |
| --- | --- |

C.

keďže toto delegované nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr, aby sa zabezpečila pripravenosť Únie, keď sa právo Únie prestane uplatňovať v Spojenom kráľovstve po uplynutí prechodného obdobia;

| 1. | oznamuje, že nevznesie námietku voči delegovanému nariadeniu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/179 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/179

---

P9_TA(2020)0216

Nevznesenie námietky voči delegovanému aktu: minimálne skutočnosti pri posudzovaní žiadostí centrálnych protistrán z tretích krajín o porovnateľné dodržiavanie požiadaviek a postupov

Rozhodnutie Európskeho parlamentu nevzniesť námietku voči delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) zo 14. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o minimálne skutočnosti, ktoré má orgán ESMA posúdiť pri posudzovaní žiadostí centrálnych protistrán z tretích krajín o porovnateľné dodržiavanie požiadaviek, a postupy a podmienky týkajúce sa tohto posúdenia (C(2020)4895 – 2020/2729(DEA))

(2021/C 385/27)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (C(2020)4895), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (C(2020)4895),

| — | so zreteľom na list Komisie zo 14. júla 2020, ktorým žiada Európsky parlament, aby oznámil, že nevznesie námietku voči delegovanému nariadeniu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Komisie zo 14. júla 2020, ktorým žiada Európsky parlament, aby oznámil, že nevznesie námietku voči delegovanému nariadeniu,

| — | so zreteľom na list Výboru pre hospodárske a menové veci predsedovi Konferencie predsedov výborov z 2. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre hospodárske a menové veci predsedovi Konferencie predsedov výborov z 2. septembra 2020,

| — | so zreteľom na článok 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (1), a najmä na jeho článok 25a ods. 3 a článok 82 ods. 6, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (1), a najmä na jeho článok 25a ods. 3 a článok 82 ods. 6,

| — | so zreteľom na článok 111 ods. 6 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 111 ods. 6 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie pre rozhodnutie Výboru pre hospodárske a menové veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie pre rozhodnutie Výboru pre hospodárske a menové veci,

| — | so zreteľom na skutočnosť, že neboli vznesené námietky v lehote stanovenej v tretej a štvrtej zarážke článku 111 ods. 6 rokovacieho poriadku, ktorá vypršala 15. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na skutočnosť, že neboli vznesené námietky v lehote stanovenej v tretej a štvrtej zarážke článku 111 ods. 6 rokovacieho poriadku, ktorá vypršala 15. septembra 2020,

| A. | keďže v niekoľkých delegovaných aktoch, ktoré sa majú prijať podľa nedávno zmeneného nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (EMIR), sa stanovuje, ako sa budú pravidlá nariadenia EMIR uplatňovať na centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré poskytujú služby spoločnostiam v Únii; keďže tieto delegované akty budú znamenať rozšírené právomoci Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA); keďže centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré sa považujú za systémovo dôležité pre finančnú stabilitu Únie alebo ktoréhokoľvek z jej členských štátov, by mali podliehať osobitným požiadavkám a posilnenému dohľadu zo strany ESMA s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky, aké platia pre centrálne protistrany Únie, a chrániť stabilitu finančného systému Únie; |
| --- | --- |

A.

keďže v niekoľkých delegovaných aktoch, ktoré sa majú prijať podľa nedávno zmeneného nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (EMIR), sa stanovuje, ako sa budú pravidlá nariadenia EMIR uplatňovať na centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré poskytujú služby spoločnostiam v Únii; keďže tieto delegované akty budú znamenať rozšírené právomoci Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA); keďže centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré sa považujú za systémovo dôležité pre finančnú stabilitu Únie alebo ktoréhokoľvek z jej členských štátov, by mali podliehať osobitným požiadavkám a posilnenému dohľadu zo strany ESMA s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky, aké platia pre centrálne protistrany Únie, a chrániť stabilitu finančného systému Únie;

| B. | keďže v článku 25a sa stanovuje, že centrálna protistrana z tretej krajiny, ktorá sa považuje za systémovo dôležitú pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov (centrálna protistrana Tier 2) alebo sa pravdepodobne systémovo dôležitou stane, môže požiadať ESMA, aby posúdil jej porovnateľné dodržiavanie, t. j. či sa dodržiavanie uplatniteľného rámca tretej krajiny môže považovať za dodržiavanie príslušných požiadaviek stanovených v nariadení EMIR; |
| --- | --- |

B.

keďže v článku 25a sa stanovuje, že centrálna protistrana z tretej krajiny, ktorá sa považuje za systémovo dôležitú pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov (centrálna protistrana Tier 2) alebo sa pravdepodobne systémovo dôležitou stane, môže požiadať ESMA, aby posúdil jej porovnateľné dodržiavanie, t. j. či sa dodržiavanie uplatniteľného rámca tretej krajiny môže považovať za dodržiavanie príslušných požiadaviek stanovených v nariadení EMIR;

| C. | keďže toto delegované nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr, aby sa zabezpečila pripravenosť Únie, keď sa právo Únie prestane uplatňovať v Spojenom kráľovstve po uplynutí prechodného obdobia; |
| --- | --- |

C.

keďže toto delegované nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr, aby sa zabezpečila pripravenosť Únie, keď sa právo Únie prestane uplatňovať v Spojenom kráľovstve po uplynutí prechodného obdobia;

| 1. | oznamuje, že nevznesie námietku voči delegovanému nariadeniu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/180 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/180

---

P9_TA(2020)0218

Zmena rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany ***I

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 16. septembra 2020 k návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (COM(2020)0220 – C9-0160/2020 – 2020/0097(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2021/C 385/28)

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh rozhodnutia

Citácia 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 196
  a článok 322 ods. 1 písm. a)
  , | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 196, |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 196
  a článok 322 ods. 1 písm. a)
  ,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 196,

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 1 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (1a) | Zmena klímy vedie k zvýšeniu frekvencie, intenzity a komplexnosti prírodných katastrof na celom svete a rozvojové krajiny, predovšetkým najmenej rozvinuté krajiny a malé ostrovné rozvojové štáty, sú mimoriadne zraniteľné na jednej strane z dôvodu ich nedostatočne rozvinutej schopnosti adaptovať sa na dôsledky zmeny klímy a zmierňovať ich a reagovať na katastrofy súvisiace s klímou a na druhej strane z dôvodu ich geografickej expozície voči povodniam, suchám a lesným požiarom. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1a)

Zmena klímy vedie k zvýšeniu frekvencie, intenzity a komplexnosti prírodných katastrof na celom svete a rozvojové krajiny, predovšetkým najmenej rozvinuté krajiny a malé ostrovné rozvojové štáty, sú mimoriadne zraniteľné na jednej strane z dôvodu ich nedostatočne rozvinutej schopnosti adaptovať sa na dôsledky zmeny klímy a zmierňovať ich a reagovať na katastrofy súvisiace s klímou a na druhej strane z dôvodu ich geografickej expozície voči povodniam, suchám a lesným požiarom.

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (2) | Zatiaľ čo
  mechanizmus Únie uznáva
  primárnu zodpovednosť
  členských štátov
  za predchádzanie prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou a za prípravu a reakciu na ne,
  zároveň podporuje
  solidaritu medzi členskými štátmi v súlade s článkom 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2)

Zatiaľ čo
  mechanizmus Únie uznáva
  primárnu zodpovednosť
  členských štátov
  za predchádzanie prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou a za prípravu a reakciu na ne,
  zároveň podporuje
  solidaritu medzi členskými štátmi v súlade s článkom 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii.

| (2) | Zatiaľ čo primárnu zodpovednosť za predchádzanie prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou a za prípravu a reakciu na ne
  majú naďalej členské štáty
  ,
  mechanizmus Únie, a najmä rescEU, podporuje
  solidaritu medzi členskými štátmi v súlade s článkom 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii
  tým, že dopĺňajú existujúce kapacity členských štátov, čo umožňuje účinnejšiu pripravenosť a reakciu, keď kapacity na vnútroštátnej úrovni nie sú dostatočné
  . |
| --- | --- |

(2)

Zatiaľ čo primárnu zodpovednosť za predchádzanie prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou a za prípravu a reakciu na ne
  majú naďalej členské štáty
  ,
  mechanizmus Únie, a najmä rescEU, podporuje
  solidaritu medzi členskými štátmi v súlade s článkom 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii
  tým, že dopĺňajú existujúce kapacity členských štátov, čo umožňuje účinnejšiu pripravenosť a reakciu, keď kapacity na vnútroštátnej úrovni nie sú dostatočné
  .

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 2 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (2a) | Lesné požiare ohrozujú životy, živobytie a biodiverzitu, spôsobujú uvoľňovanie veľkých množstiev emisií uhlíka a znižujú schopnosť planéty absorbovať uhlík, čo ešte viac zhoršuje zmenu klímy. Osobitné obavy vyvolávajú situácie, keď požiare ničia pralesy alebo rádioaktívne kontaminované oblasti. Nárast katastrof súvisiacich s klímou vrátane lesných požiarov si vyžaduje posilnenie operácií mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany mimo Únie vrátane činností zameraných na prevenciu a pripravenosť na katastrofy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2a)

Lesné požiare ohrozujú životy, živobytie a biodiverzitu, spôsobujú uvoľňovanie veľkých množstiev emisií uhlíka a znižujú schopnosť planéty absorbovať uhlík, čo ešte viac zhoršuje zmenu klímy. Osobitné obavy vyvolávajú situácie, keď požiare ničia pralesy alebo rádioaktívne kontaminované oblasti. Nárast katastrof súvisiacich s klímou vrátane lesných požiarov si vyžaduje posilnenie operácií mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany mimo Únie vrátane činností zameraných na prevenciu a pripravenosť na katastrofy.

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (3) | Bezprecedentná skúsenosť s pandémiou COVID-19 ukázala, že efektívnosť Únie pri riadení krízy je obmedzená rozsahom riadiaceho rámca Únie, ale aj stupňom jej pripravenosti v prípade katastrof postihujúcich väčšinu členských štátov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3)

Bezprecedentná skúsenosť s pandémiou COVID-19 ukázala, že efektívnosť Únie pri riadení krízy je obmedzená rozsahom riadiaceho rámca Únie, ale aj stupňom jej pripravenosti v prípade katastrof postihujúcich väčšinu členských štátov.

| (3) | Bezprecedentná skúsenosť s pandémiou COVID-19 ukázala, že efektívnosť Únie pri riadení krízy je obmedzená rozsahom riadiaceho rámca Únie, ale aj stupňom jej pripravenosti v prípade katastrof postihujúcich väčšinu členských štátov.
  Okrem toho je jasné, že Únia a členské štáty nie sú dostatočne pripravené na extrémnejšie a komplexnejšie katastrofy s ďalekosiahlymi a dlhodobejšími globálnymi následkami, ako je napríklad rozsiahla pandémia. Preto je nevyhnutné, aby sa opatrenia členských štátov v oblasti civilnej ochrany lepšie koordinovali a aby sa posilnil systém rescEU. |
| --- | --- |

(3)

Bezprecedentná skúsenosť s pandémiou COVID-19 ukázala, že efektívnosť Únie pri riadení krízy je obmedzená rozsahom riadiaceho rámca Únie, ale aj stupňom jej pripravenosti v prípade katastrof postihujúcich väčšinu členských štátov.
  Okrem toho je jasné, že Únia a členské štáty nie sú dostatočne pripravené na extrémnejšie a komplexnejšie katastrofy s ďalekosiahlymi a dlhodobejšími globálnymi následkami, ako je napríklad rozsiahla pandémia. Preto je nevyhnutné, aby sa opatrenia členských štátov v oblasti civilnej ochrany lepšie koordinovali a aby sa posilnil systém rescEU.

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 3 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3a) | Skúsenosť s krízou spôsobenou ochorením COVID-19 ukázala, že Únia a členské štáty nie sú primerane pripravené reagovať na rozsiahle núdzové situácie a že existujúci právny rámec nie je dostatočne vhodný na daný účel. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 tiež poukázala na to, ako môžu mať následky katastrof na ľudské zdravie, životné prostredie, spoločnosť a hospodárstvo bezprecedentné rozmery. Vzhľadom na potrebu posilniť spôsobilosť a opatrenia Únie v oblasti ochrany zdravia a civilnej ochrany je nevyhnutné, aby sa systém rescEU posilnil a bol pružnejší, rýchlejší a lepšie sa koordinoval s vnútroštátnymi orgánmi v oblasti civilnej ochrany. Rovnako je nevyhnutné, aby členské štáty poskytovali dostatočné informácie o tom, ako predchádzajú núdzovým situáciám, a o svojej pripravenosti na ne. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3a)

Skúsenosť s krízou spôsobenou ochorením COVID-19 ukázala, že Únia a členské štáty nie sú primerane pripravené reagovať na rozsiahle núdzové situácie a že existujúci právny rámec nie je dostatočne vhodný na daný účel. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 tiež poukázala na to, ako môžu mať následky katastrof na ľudské zdravie, životné prostredie, spoločnosť a hospodárstvo bezprecedentné rozmery. Vzhľadom na potrebu posilniť spôsobilosť a opatrenia Únie v oblasti ochrany zdravia a civilnej ochrany je nevyhnutné, aby sa systém rescEU posilnil a bol pružnejší, rýchlejší a lepšie sa koordinoval s vnútroštátnymi orgánmi v oblasti civilnej ochrany. Rovnako je nevyhnutné, aby členské štáty poskytovali dostatočné informácie o tom, ako predchádzajú núdzovým situáciám, a o svojej pripravenosti na ne.

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 3 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3b) | S cieľom maximalizovať transparentnosť a zodpovednosť voči občanom Únie by Komisia mala predložiť usmernenia týkajúce sa spôsobu merania podielu výdavkov vynaložených prostredníctvom mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany, ktoré by sa mali považovať za oficiálnu rozvojovú pomoc (ODA). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3b)

S cieľom maximalizovať transparentnosť a zodpovednosť voči občanom Únie by Komisia mala predložiť usmernenia týkajúce sa spôsobu merania podielu výdavkov vynaložených prostredníctvom mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany, ktoré by sa mali považovať za oficiálnu rozvojovú pomoc (ODA).

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 3 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3c) | Vzhľadom na skúsenosti s výskytom ochorenia COVID-19 a na potrebu posilniť schopnosť Únie reagovať v oblastiach zdravia a civilnej ochrany by sa mal systém rescEU výrazne posilniť s cieľom zlepšiť jeho výkonnosť v každom z troch pilierov mechanizmu Únie: prevencii, pripravenosti a reakcii. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3c)

Vzhľadom na skúsenosti s výskytom ochorenia COVID-19 a na potrebu posilniť schopnosť Únie reagovať v oblastiach zdravia a civilnej ochrany by sa mal systém rescEU výrazne posilniť s cieľom zlepšiť jeho výkonnosť v každom z troch pilierov mechanizmu Únie: prevencii, pripravenosti a reakcii.

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (5) | Je potrebné urýchlene prijať opatrenia na posilnenie mechanizmu Únie, aby bol lepšie pripravený, keď bude treba v budúcnosti čeliť takýmto udalostiam. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(5)

Je potrebné urýchlene prijať opatrenia na posilnenie mechanizmu Únie, aby bol lepšie pripravený, keď bude treba v budúcnosti čeliť takýmto udalostiam.

| (5) | Je potrebné urýchlene prijať opatrenia na posilnenie mechanizmu Únie, aby bol lepšie pripravený, keď bude treba v budúcnosti čeliť takýmto udalostiam.
  Posilnenie mechanizmu Únie by malo dopĺňať politiky a fondy Únie a nemalo by nahrádzať uplatňovanie zásady odolnosti voči katastrofám v rámci všetkých týchto politík a fondov. |
| --- | --- |

(5)

Je potrebné urýchlene prijať opatrenia na posilnenie mechanizmu Únie, aby bol lepšie pripravený, keď bude treba v budúcnosti čeliť takýmto udalostiam.
  Posilnenie mechanizmu Únie by malo dopĺňať politiky a fondy Únie a nemalo by nahrádzať uplatňovanie zásady odolnosti voči katastrofám v rámci všetkých týchto politík a fondov.

Pozmeňujúci návrh 88

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (6) | S cieľom zlepšiť plánovanie v oblasti prevencie a pripravenosti by Únia mala
  naďalej presadzovať
  investície do predchádzania katastrofám naprieč odvetviami a komplexné prístupy k riadeniu rizík, ktoré sú základom prevencie a pripravenosti, s prihliadnutím na prístup zameraný na viacnásobné nebezpečenstvo, ekosystémový prístup a pravdepodobné vplyvy zmeny klímy, a to v úzkej spolupráci s príslušnými vedeckými kruhmi
  a
   kľúčovými hospodárskymi subjektmi. Na tento účel by sa mali vysunúť do popredia medzisektorové prístupy a prístupy zohľadňujúce všetky riziká, ktoré by mali vychádzať z celoúnijných cieľov týkajúcich sa odolnosti, z ktorých vyplýva základné vymedzenie kapacít a pripravenosti.
  Pri stanovovaní
  celoúnijných cieľov týkajúcich sa odolnosti
  bude Komisia spolupracovať s členskými štátmi
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6)

S cieľom zlepšiť plánovanie v oblasti prevencie a pripravenosti by Únia mala
  naďalej presadzovať
  investície do predchádzania katastrofám naprieč odvetviami a komplexné prístupy k riadeniu rizík, ktoré sú základom prevencie a pripravenosti, s prihliadnutím na prístup zameraný na viacnásobné nebezpečenstvo, ekosystémový prístup a pravdepodobné vplyvy zmeny klímy, a to v úzkej spolupráci s príslušnými vedeckými kruhmi
  a
   kľúčovými hospodárskymi subjektmi. Na tento účel by sa mali vysunúť do popredia medzisektorové prístupy a prístupy zohľadňujúce všetky riziká, ktoré by mali vychádzať z celoúnijných cieľov týkajúcich sa odolnosti, z ktorých vyplýva základné vymedzenie kapacít a pripravenosti.
  Pri stanovovaní
  celoúnijných cieľov týkajúcich sa odolnosti
  bude Komisia spolupracovať s členskými štátmi
  .

| (6) | S cieľom zlepšiť
  odolnosť a
  plánovanie v oblasti prevencie a pripravenosti by Únia mala
  posilniť
  investície do predchádzania katastrofám naprieč
  hranicami a
  odvetviami
  , a to vrátane katastrof, ktoré vznikajú následkom seizmickej činnosti, ako sú zemetrasenia, alebo následkom záplav či hydrogeologickej nestability, ako sú zosuvy pôdy,
  a komplexné prístupy k riadeniu rizík, ktoré sú základom prevencie a pripravenosti, s prihliadnutím na prístup zameraný na viacnásobné nebezpečenstvo, ekosystémový prístup a pravdepodobné vplyvy zmeny klímy, a to v úzkej spolupráci s príslušnými vedeckými kruhmi, kľúčovými hospodárskymi subjektmi
  a regionálnymi a miestnymi samosprávami, ktoré sú kľúčovými aktérmi v cykle zvládania katastrof, ako aj s tretím sektorom a dobrovoľníckymi organizáciami pôsobiacimi v tejto oblasti, a nesmie ohroziť ustálené koordinačné mechanizmy Únie
  . Na tento účel by sa mali vysunúť do popredia medzisektorové
  a cezhraničné
  prístupy a prístupy zohľadňujúce všetky riziká, ktoré by mali vychádzať z celoúnijných cieľov týkajúcich sa odolnosti, z ktorých vyplýva základné vymedzenie kapacít a pripravenosti.
  Komisia má spolupracovať s členskými štátmi a Európskym parlamentom pri vymedzovaní
   celoúnijných cieľov týkajúcich sa odolnosti
  a zohľadňovať všetky operačné plány v oblasti reakcie na núdzové situácie, ktoré už existujú na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni
  . |
| --- | --- |

(6)

S cieľom zlepšiť
  odolnosť a
  plánovanie v oblasti prevencie a pripravenosti by Únia mala
  posilniť
  investície do predchádzania katastrofám naprieč
  hranicami a
  odvetviami
  , a to vrátane katastrof, ktoré vznikajú následkom seizmickej činnosti, ako sú zemetrasenia, alebo následkom záplav či hydrogeologickej nestability, ako sú zosuvy pôdy,
  a komplexné prístupy k riadeniu rizík, ktoré sú základom prevencie a pripravenosti, s prihliadnutím na prístup zameraný na viacnásobné nebezpečenstvo, ekosystémový prístup a pravdepodobné vplyvy zmeny klímy, a to v úzkej spolupráci s príslušnými vedeckými kruhmi, kľúčovými hospodárskymi subjektmi
  a regionálnymi a miestnymi samosprávami, ktoré sú kľúčovými aktérmi v cykle zvládania katastrof, ako aj s tretím sektorom a dobrovoľníckymi organizáciami pôsobiacimi v tejto oblasti, a nesmie ohroziť ustálené koordinačné mechanizmy Únie
  . Na tento účel by sa mali vysunúť do popredia medzisektorové
  a cezhraničné
  prístupy a prístupy zohľadňujúce všetky riziká, ktoré by mali vychádzať z celoúnijných cieľov týkajúcich sa odolnosti, z ktorých vyplýva základné vymedzenie kapacít a pripravenosti.
  Komisia má spolupracovať s členskými štátmi a Európskym parlamentom pri vymedzovaní
   celoúnijných cieľov týkajúcich sa odolnosti
  a zohľadňovať všetky operačné plány v oblasti reakcie na núdzové situácie, ktoré už existujú na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni
  .

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 6 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6a) | S cieľom zabezpečiť účinnú prevenciu katastrof by sa záťažové testy a proces certifikácie kapacít v oblasti reakcie mali považovať za kľúčové prvky. Pravidelné posúdenia rizík na regionálnej a miestnej úrovni sú potrebné pre vnútroštátne orgány, aby mohli v prípade potreby prijať opatrenia na posilnenie odolnosti, a to aj využitím existujúcich fondov Únie. Takéto posúdenia rizík by sa mali zamerať na osobitné podmienky každého regiónu, ako sú seizmická aktivita, časté záplavy alebo lesné požiare. Tieto posúdenia by mali zahŕňať aj úroveň cezhraničnej spolupráce, aby mal mechanizmus Únie podrobné informácie o miestne dostupných kapacitách na to, aby zásah mohol byť cielenejší. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6a)

S cieľom zabezpečiť účinnú prevenciu katastrof by sa záťažové testy a proces certifikácie kapacít v oblasti reakcie mali považovať za kľúčové prvky. Pravidelné posúdenia rizík na regionálnej a miestnej úrovni sú potrebné pre vnútroštátne orgány, aby mohli v prípade potreby prijať opatrenia na posilnenie odolnosti, a to aj využitím existujúcich fondov Únie. Takéto posúdenia rizík by sa mali zamerať na osobitné podmienky každého regiónu, ako sú seizmická aktivita, časté záplavy alebo lesné požiare. Tieto posúdenia by mali zahŕňať aj úroveň cezhraničnej spolupráce, aby mal mechanizmus Únie podrobné informácie o miestne dostupných kapacitách na to, aby zásah mohol byť cielenejší.

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 6 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6b) | Vymedzenie cieľov Únie v oblasti odolnosti voči katastrofám na podporu opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti by malo zahŕňať presné posúdenie a zohľadnenie dlhodobých sociálnych dôsledkov, ktoré sa vyskytujú v prvej fáze po núdzovej situácii a ktoré riešia orgány civilnej ochrany, s osobitným dôrazom na najzraniteľnejších ľudí. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6b)

Vymedzenie cieľov Únie v oblasti odolnosti voči katastrofám na podporu opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti by malo zahŕňať presné posúdenie a zohľadnenie dlhodobých sociálnych dôsledkov, ktoré sa vyskytujú v prvej fáze po núdzovej situácii a ktoré riešia orgány civilnej ochrany, s osobitným dôrazom na najzraniteľnejších ľudí.

Pozmeňujúci návrh 89

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 6 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6c) | Úloha regionálnych a miestnych orgánov pri prevencii a riadení katastrof je mimoriadne dôležitá a ich kapacity v oblasti reakcie musia byť náležite zapojené do všetkých činností koordinácie a nasadenia vykonávaných podľa tohto rozhodnutia, a to v súlade s inštitucionálnymi a právnymi rámcami členských štátov a s cieľom minimalizovať prekrývanie a posilniť interoperabilitu. Tieto orgány môžu zohrať dôležitú preventívnu úlohu a sú tiež prvými, ktoré reagujú bezprostredne po katastrofe spolu s dobrovoľníckymi kapacitami. Preto je potrebná sústavná spolupráca na miestnej, regionálnej a cezhraničnej úrovni s cieľom vytvoriť spoločné systémy varovania pre rýchly zásah pred mobilizáciou rescEU, ako aj pravidelné verejné informačné kampane týkajúce sa opatrení bezprostrednej reakcie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6c)

Úloha regionálnych a miestnych orgánov pri prevencii a riadení katastrof je mimoriadne dôležitá a ich kapacity v oblasti reakcie musia byť náležite zapojené do všetkých činností koordinácie a nasadenia vykonávaných podľa tohto rozhodnutia, a to v súlade s inštitucionálnymi a právnymi rámcami členských štátov a s cieľom minimalizovať prekrývanie a posilniť interoperabilitu. Tieto orgány môžu zohrať dôležitú preventívnu úlohu a sú tiež prvými, ktoré reagujú bezprostredne po katastrofe spolu s dobrovoľníckymi kapacitami. Preto je potrebná sústavná spolupráca na miestnej, regionálnej a cezhraničnej úrovni s cieľom vytvoriť spoločné systémy varovania pre rýchly zásah pred mobilizáciou rescEU, ako aj pravidelné verejné informačné kampane týkajúce sa opatrení bezprostrednej reakcie.

Pozmeňujúci návrh 13

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 8 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (8a) | Vytvorenie súboru zdrojov združuje rad záchranných tímov, odborníkov a vybavenia, ktoré členské štáty neustále udržiavajú v pohotovostnom režime na účely misií Únie v oblasti civilnej ochrany. Je nevyhnutné, aby tieto tímy spĺňali náročné kritériá kvality a spoľahlivosti s cieľom zabezpečiť ich interoperabilitu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(8a)

Vytvorenie súboru zdrojov združuje rad záchranných tímov, odborníkov a vybavenia, ktoré členské štáty neustále udržiavajú v pohotovostnom režime na účely misií Únie v oblasti civilnej ochrany. Je nevyhnutné, aby tieto tímy spĺňali náročné kritériá kvality a spoľahlivosti s cieľom zabezpečiť ich interoperabilitu.

Pozmeňujúci návrh 14

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (9) | Mechanizmus Únie by mal využívať únijné vesmírne infraštruktúry, ako sú napríklad európsky program pozorovania Zeme (Copernicus), Galileo, získavanie informácií o situácii v kozmickom priestore a GOVSATCOM, ktoré poskytujú dôležité nástroje na úrovni Únie umožňujúce reagovať na vnútorné a vonkajšie núdzové situácie. Systémy riadenia núdzovej situácie Copernicus poskytujú podporu centru ERCC v rôznych obdobiach núdze, počínajúc včasným varovaním a prevenciou až po katastrofu a obnovu. GOVSATCOM má poskytovať možnosť zabezpečenej satelitnej komunikácie, osobitne prispôsobenej potrebám vládnych používateľov v rámci riadenia núdzových situácií. Galileo je prvá globálna infraštruktúra satelitnej navigácie a určovania polohy osobitne zameraná na civilné účely v Európe a na celom svete a môže sa využívať v iných oblastiach, ako je napríklad riadenie núdzových situácií vrátane systémov včasného varovania. Príslušné služby systému Galileo budú zahŕňať núdzovú službu, ktorá prostredníctvom vysielania signálov šíri varovania týkajúce sa prírodných katastrof alebo iných núdzových situácií v konkrétnych oblastiach. Členské štáty
  by
  mali
  mať možnosť využívať
  túto službu. Ak sa rozhodnú využívať ju, mali by na validáciu systému určiť a Komisii oznámiť vnútroštátne orgány, ktoré sú spôsobilé využívať túto núdzovú službu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9)

Mechanizmus Únie by mal využívať únijné vesmírne infraštruktúry, ako sú napríklad európsky program pozorovania Zeme (Copernicus), Galileo, získavanie informácií o situácii v kozmickom priestore a GOVSATCOM, ktoré poskytujú dôležité nástroje na úrovni Únie umožňujúce reagovať na vnútorné a vonkajšie núdzové situácie. Systémy riadenia núdzovej situácie Copernicus poskytujú podporu centru ERCC v rôznych obdobiach núdze, počínajúc včasným varovaním a prevenciou až po katastrofu a obnovu. GOVSATCOM má poskytovať možnosť zabezpečenej satelitnej komunikácie, osobitne prispôsobenej potrebám vládnych používateľov v rámci riadenia núdzových situácií. Galileo je prvá globálna infraštruktúra satelitnej navigácie a určovania polohy osobitne zameraná na civilné účely v Európe a na celom svete a môže sa využívať v iných oblastiach, ako je napríklad riadenie núdzových situácií vrátane systémov včasného varovania. Príslušné služby systému Galileo budú zahŕňať núdzovú službu, ktorá prostredníctvom vysielania signálov šíri varovania týkajúce sa prírodných katastrof alebo iných núdzových situácií v konkrétnych oblastiach. Členské štáty
  by
  mali
  mať možnosť využívať
  túto službu. Ak sa rozhodnú využívať ju, mali by na validáciu systému určiť a Komisii oznámiť vnútroštátne orgány, ktoré sú spôsobilé využívať túto núdzovú službu.

| (9) | Mechanizmus Únie by mal využívať únijné vesmírne infraštruktúry, ako sú napríklad európsky program pozorovania Zeme (Copernicus), Galileo, získavanie informácií o situácii v kozmickom priestore a GOVSATCOM, ktoré poskytujú dôležité nástroje na úrovni Únie umožňujúce reagovať na vnútorné a vonkajšie núdzové situácie. Systémy riadenia núdzovej situácie Copernicus poskytujú podporu centru ERCC v rôznych obdobiach núdze, počínajúc včasným varovaním a prevenciou až po katastrofu a obnovu. GOVSATCOM má poskytovať možnosť zabezpečenej satelitnej komunikácie, osobitne prispôsobenej potrebám vládnych používateľov v rámci riadenia núdzových situácií. Galileo je prvá globálna infraštruktúra satelitnej navigácie a určovania polohy osobitne zameraná na civilné účely v Európe a na celom svete a môže sa využívať v iných oblastiach, ako je napríklad riadenie núdzových situácií vrátane systémov včasného varovania. Príslušné služby systému Galileo budú zahŕňať núdzovú službu, ktorá prostredníctvom vysielania signálov šíri varovania týkajúce sa prírodných katastrof alebo iných núdzových situácií v konkrétnych oblastiach. 
  Vzhľadom na jej potenciál zachraňovať životy a uľahčovať koordináciu núdzových opatrení by sa
  členské štáty mali
  nabádať k tomu, aby
  túto službu
  využívali
  . Ak sa rozhodnú využívať ju, mali by na validáciu systému určiť a Komisii oznámiť vnútroštátne orgány, ktoré sú spôsobilé využívať túto núdzovú službu. |
| --- | --- |

(9)

Mechanizmus Únie by mal využívať únijné vesmírne infraštruktúry, ako sú napríklad európsky program pozorovania Zeme (Copernicus), Galileo, získavanie informácií o situácii v kozmickom priestore a GOVSATCOM, ktoré poskytujú dôležité nástroje na úrovni Únie umožňujúce reagovať na vnútorné a vonkajšie núdzové situácie. Systémy riadenia núdzovej situácie Copernicus poskytujú podporu centru ERCC v rôznych obdobiach núdze, počínajúc včasným varovaním a prevenciou až po katastrofu a obnovu. GOVSATCOM má poskytovať možnosť zabezpečenej satelitnej komunikácie, osobitne prispôsobenej potrebám vládnych používateľov v rámci riadenia núdzových situácií. Galileo je prvá globálna infraštruktúra satelitnej navigácie a určovania polohy osobitne zameraná na civilné účely v Európe a na celom svete a môže sa využívať v iných oblastiach, ako je napríklad riadenie núdzových situácií vrátane systémov včasného varovania. Príslušné služby systému Galileo budú zahŕňať núdzovú službu, ktorá prostredníctvom vysielania signálov šíri varovania týkajúce sa prírodných katastrof alebo iných núdzových situácií v konkrétnych oblastiach. 
  Vzhľadom na jej potenciál zachraňovať životy a uľahčovať koordináciu núdzových opatrení by sa
  členské štáty mali
  nabádať k tomu, aby
  túto službu
  využívali
  . Ak sa rozhodnú využívať ju, mali by na validáciu systému určiť a Komisii oznámiť vnútroštátne orgány, ktoré sú spôsobilé využívať túto núdzovú službu.

Pozmeňujúci návrh 15

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 9 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9a) | Mechanizmus Únie a systém rescEU by sa mali rozvíjať tak, aby Únii umožňovali účinne reagovať na širokú škálu núdzových situácií. Zmena klímy vedie k zvýšeniu frekvencie, intenzity a zložitosti prírodných katastrof v Únii a na celom svete, čo si vyžaduje vysokú mieru solidarity medzi krajinami. Každý rok pustošia mnohé európske krajiny lesné požiare, ktoré zničia tisíce hektárov a vyžiadajú si mnoho ľudských životov. Táto situácia bola zjavná najmä počas obdobia lesných požiarov v Portugalsku v roku 2017, čo viedlo k návrhu Komisie o systéme rescEU z novembra 2017. Členské štáty vrátane tých, ktoré sú najviac postihnuté lesnými požiarmi, majú často nedostatočnú kapacitu v oblasti prevencie a reakcie. Je preto nevyhnutné, aby sa posilnila prevencia katastrof a pripravenosť a reakcia na katastrofy a aby mechanizmus Únie zahŕňal dostatočné kapacity, a to aj počas prechodného obdobia systému rescEU, na to, aby bolo možné konať v prípade výskytu lesných požiarov a iných prírodných katastrof. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9a)

Mechanizmus Únie a systém rescEU by sa mali rozvíjať tak, aby Únii umožňovali účinne reagovať na širokú škálu núdzových situácií. Zmena klímy vedie k zvýšeniu frekvencie, intenzity a zložitosti prírodných katastrof v Únii a na celom svete, čo si vyžaduje vysokú mieru solidarity medzi krajinami. Každý rok pustošia mnohé európske krajiny lesné požiare, ktoré zničia tisíce hektárov a vyžiadajú si mnoho ľudských životov. Táto situácia bola zjavná najmä počas obdobia lesných požiarov v Portugalsku v roku 2017, čo viedlo k návrhu Komisie o systéme rescEU z novembra 2017. Členské štáty vrátane tých, ktoré sú najviac postihnuté lesnými požiarmi, majú často nedostatočnú kapacitu v oblasti prevencie a reakcie. Je preto nevyhnutné, aby sa posilnila prevencia katastrof a pripravenosť a reakcia na katastrofy a aby mechanizmus Únie zahŕňal dostatočné kapacity, a to aj počas prechodného obdobia systému rescEU, na to, aby bolo možné konať v prípade výskytu lesných požiarov a iných prírodných katastrof.

Pozmeňujúci návrh 16

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 9 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9b) | Počas pandémie COVID-19 mohla Komisia na základe existujúcich ustanovení rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ zahrnúť do systému rescEU vytváranie zdravotníckych zásob pozostávajúcich zo zdravotníckych protiopatrení, ako je zdravotnícke vybavenie pre intenzívnu starostlivosť, osobné ochranné prostriedky, laboratórne vybavenie, vakcíny a liečebné prípravky, na účely pripravenosti a reakcie na závažné cezhraničné ohrozenie zdravia. Z týchto zdravotníckych zásob boli do členských štátov a kandidátskych krajín dodané osobné ochranné prostriedky. Napriek tomu z dôvodu, že len členské štáty môžu nadobúdať, prenajímať si alebo zabezpečiť formou lízingu kapacity systému rescEU, uplynul od prijatia vykonávacieho aktu na vytvorenie vyššie uvedených zásob po prvé nasadenie príslušného zdravotníckeho vybavenia a potrieb viac ako jeden mesiac. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9b)

Počas pandémie COVID-19 mohla Komisia na základe existujúcich ustanovení rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ zahrnúť do systému rescEU vytváranie zdravotníckych zásob pozostávajúcich zo zdravotníckych protiopatrení, ako je zdravotnícke vybavenie pre intenzívnu starostlivosť, osobné ochranné prostriedky, laboratórne vybavenie, vakcíny a liečebné prípravky, na účely pripravenosti a reakcie na závažné cezhraničné ohrozenie zdravia. Z týchto zdravotníckych zásob boli do členských štátov a kandidátskych krajín dodané osobné ochranné prostriedky. Napriek tomu z dôvodu, že len členské štáty môžu nadobúdať, prenajímať si alebo zabezpečiť formou lízingu kapacity systému rescEU, uplynul od prijatia vykonávacieho aktu na vytvorenie vyššie uvedených zásob po prvé nasadenie príslušného zdravotníckeho vybavenia a potrieb viac ako jeden mesiac.

Pozmeňujúci návrh 17

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 10

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (10) | S cieľom získať operačnú kapacitu potrebnú na rýchlu reakciu na
  núdzovú situáciu
  veľkého rozsahu alebo na nízko
  pravdepodobnú udalosť
  s veľkým dosahom, akou je napríklad pandémia COVID-19, by Únia mala mať možnosť nadobúdať, prenajímať, zabezpečovať formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečovať kapacity rescEU, aby bola schopná pomôcť členským štátom, na ktoré doľahla núdzová situácia veľkého rozsahu, v súlade s podpornými právomocami v oblasti civilnej ochrany
  a s osobitným dôrazom na zraniteľné osoby
  . Tieto kapacity majú byť predbežne umiestnené v logistických centrách v rámci Únie
  alebo zo strategických dôvodov prostredníctvom dôveryhodných sietí centier
  ,
  ako sú napríklad sklady humanitárnej reakcie OSN
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10)

S cieľom získať operačnú kapacitu potrebnú na rýchlu reakciu na
  núdzovú situáciu
  veľkého rozsahu alebo na nízko
  pravdepodobnú udalosť
  s veľkým dosahom, akou je napríklad pandémia COVID-19, by Únia mala mať možnosť nadobúdať, prenajímať, zabezpečovať formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečovať kapacity rescEU, aby bola schopná pomôcť členským štátom, na ktoré doľahla núdzová situácia veľkého rozsahu, v súlade s podpornými právomocami v oblasti civilnej ochrany
  a s osobitným dôrazom na zraniteľné osoby
  . Tieto kapacity majú byť predbežne umiestnené v logistických centrách v rámci Únie
  alebo zo strategických dôvodov prostredníctvom dôveryhodných sietí centier
  ,
  ako sú napríklad sklady humanitárnej reakcie OSN
  .

| (10) | S cieľom získať operačnú kapacitu potrebnú na rýchlu
  a účinnú
  reakciu na
  núdzové situácie
  veľkého rozsahu alebo na nízko
  pravdepodobné udalosti
  s veľkým dosahom, akou je napríklad pandémia COVID-19, by Únia mala mať možnosť
  samostatne
  nadobúdať, prenajímať, zabezpečovať formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečovať kapacity rescEU, aby bola schopná pomôcť členským štátom, na ktoré doľahla núdzová situácia veľkého rozsahu
  alebo cezhraničná núdzová situácia
  , v súlade s podpornými právomocami v oblasti civilnej ochrany. Tieto kapacity majú byť predbežne umiestnené v logistických centrách v rámci Únie.
  EMA a ECDC by mali byť podľa potreby konzultované pri vymedzovaní, riadení a distribúcii kapacít určených na reakciu na núdzové situácie v oblasti zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

(10)

S cieľom získať operačnú kapacitu potrebnú na rýchlu
  a účinnú
  reakciu na
  núdzové situácie
  veľkého rozsahu alebo na nízko
  pravdepodobné udalosti
  s veľkým dosahom, akou je napríklad pandémia COVID-19, by Únia mala mať možnosť
  samostatne
  nadobúdať, prenajímať, zabezpečovať formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečovať kapacity rescEU, aby bola schopná pomôcť členským štátom, na ktoré doľahla núdzová situácia veľkého rozsahu
  alebo cezhraničná núdzová situácia
  , v súlade s podpornými právomocami v oblasti civilnej ochrany. Tieto kapacity majú byť predbežne umiestnené v logistických centrách v rámci Únie.
  EMA a ECDC by mali byť podľa potreby konzultované pri vymedzovaní, riadení a distribúcii kapacít určených na reakciu na núdzové situácie v oblasti zdravotnej starostlivosti.

Pozmeňujúci návrh 18

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 10 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (10a) | Pri vykonávaní činností mechanizmu Únie by sa osobitná pozornosť mala venovať ochrane zraniteľných osôb. Navyše by Komisia s cieľom predchádzať rodovo motivovanému násiliu vrátane domáceho násilia v čase krízy mala spolu s členskými štátmi vypracovať usmernenia založené na najlepších postupoch na podporu obetí rodovo motivovaného násilia v rámci mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10a)

Pri vykonávaní činností mechanizmu Únie by sa osobitná pozornosť mala venovať ochrane zraniteľných osôb. Navyše by Komisia s cieľom predchádzať rodovo motivovanému násiliu vrátane domáceho násilia v čase krízy mala spolu s členskými štátmi vypracovať usmernenia založené na najlepších postupoch na podporu obetí rodovo motivovaného násilia v rámci mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany.

Pozmeňujúci návrh 19

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 10 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (10b) | Na základe zásad solidarity a všeobecne dostupných kvalitných zdravotníckych služieb, ako aj ústrednej úlohy Únie pri urýchľovaní napredovania v oblasti celosvetových výziev týkajúcich sa zdravia, by mal mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany v súčinnosti a komplementárnosti s inými príslušnými programami Únie, najmä programom EU4Health, vybudovať lepšie kapacity v oblasti prevencie, pripravenosti a reakcie na núdzové situácie v oblasti zdravotnej starostlivosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10b)

Na základe zásad solidarity a všeobecne dostupných kvalitných zdravotníckych služieb, ako aj ústrednej úlohy Únie pri urýchľovaní napredovania v oblasti celosvetových výziev týkajúcich sa zdravia, by mal mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany v súčinnosti a komplementárnosti s inými príslušnými programami Únie, najmä programom EU4Health, vybudovať lepšie kapacity v oblasti prevencie, pripravenosti a reakcie na núdzové situácie v oblasti zdravotnej starostlivosti.

Pozmeňujúci návrh 20

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 11

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (11) | Kapacity rescEU, ktoré členské štáty nadobudli, prenajali si, zabezpečili formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečili, by sa mohli použiť na vnútroštátne účely, ale len v prípade, ak sa nepoužívajú alebo nie sú potrebné na operácie reakcie v rámci mechanizmu Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11)

Kapacity rescEU, ktoré členské štáty nadobudli, prenajali si, zabezpečili formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečili, by sa mohli použiť na vnútroštátne účely, ale len v prípade, ak sa nepoužívajú alebo nie sú potrebné na operácie reakcie v rámci mechanizmu Únie.

| (11) | Kapacity rescEU, ktoré členské štáty
  alebo Komisia
  nadobudli, prenajali si, zabezpečili formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečili, by sa mohli použiť na vnútroštátne účely
  členskými štátmi, v ktorých sú umiestnené
  , ale len v prípade, ak sa nepoužívajú alebo nie sú potrebné na operácie reakcie v rámci mechanizmu Únie
  , pričom má prednosť boj proti cezhraničným núdzovým situáciám
  . |
| --- | --- |

(11)

Kapacity rescEU, ktoré členské štáty
  alebo Komisia
  nadobudli, prenajali si, zabezpečili formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečili, by sa mohli použiť na vnútroštátne účely
  členskými štátmi, v ktorých sú umiestnené
  , ale len v prípade, ak sa nepoužívajú alebo nie sú potrebné na operácie reakcie v rámci mechanizmu Únie
  , pričom má prednosť boj proti cezhraničným núdzovým situáciám
  .

Pozmeňujúci návrh 21

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 12

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (12) | V prípade potreby má Únia záujem reagovať na núdzové situácie v tretích krajinách. Kapacity rescEU boli síce vytvorené tak, aby slúžili v prvom rade ako bezpečnostná sieť v rámci Únie, ale v riadne odôvodnených prípadoch a pri zohľadnení humanitárnych zásad ich možno nasadiť aj mimo Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12)

V prípade potreby má Únia záujem reagovať na núdzové situácie v tretích krajinách. Kapacity rescEU boli síce vytvorené tak, aby slúžili v prvom rade ako bezpečnostná sieť v rámci Únie, ale v riadne odôvodnených prípadoch a pri zohľadnení humanitárnych zásad ich možno nasadiť aj mimo Únie.

| (12) | V prípade potreby má Únia záujem reagovať na núdzové situácie v tretích krajinách. Kapacity rescEU boli síce vytvorené tak, aby slúžili v prvom rade ako bezpečnostná sieť v rámci Únie, ale v riadne odôvodnených prípadoch a pri zohľadnení humanitárnych zásad ich
  po konzultáciách s humanitárnymi aktérmi pred zásahmi
  možno nasadiť aj mimo Únie. |
| --- | --- |

(12)

V prípade potreby má Únia záujem reagovať na núdzové situácie v tretích krajinách. Kapacity rescEU boli síce vytvorené tak, aby slúžili v prvom rade ako bezpečnostná sieť v rámci Únie, ale v riadne odôvodnených prípadoch a pri zohľadnení humanitárnych zásad ich
  po konzultáciách s humanitárnymi aktérmi pred zásahmi
  možno nasadiť aj mimo Únie.

Pozmeňujúci návrh 22

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 13

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (13) | V záujme podpory členských štátov pri poskytovaní tejto pomoci by sa malo posilniť európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany spolufinancovaním prevádzkových nákladov poskytnutých kapacít
  pri ich nasadení
  mimo
  Únie
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13)

V záujme podpory členských štátov pri poskytovaní tejto pomoci by sa malo posilniť európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany spolufinancovaním prevádzkových nákladov poskytnutých kapacít
  pri ich nasadení
  mimo
  Únie
  .

| (13) | V záujme podpory členských štátov pri poskytovaní tejto pomoci
  aj mimo Únie
  by sa malo
  ďalej
  posilniť európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany spolufinancovaním prevádzkových nákladov poskytnutých kapacít
  na rovnakej úrovni bez ohľadu na to, či sú nasadené v Únii alebo
  mimo
  nej
  . |
| --- | --- |

(13)

V záujme podpory členských štátov pri poskytovaní tejto pomoci
  aj mimo Únie
  by sa malo
  ďalej
  posilniť európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany spolufinancovaním prevádzkových nákladov poskytnutých kapacít
  na rovnakej úrovni bez ohľadu na to, či sú nasadené v Únii alebo
  mimo
  nej
  .

Pozmeňujúci návrh 23

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 14 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (14a) | S cieľom posilniť spoluprácu v oblasti leteckého hasenia lesných požiarov a reakcie na iné katastrofy by sa mali podľa možnosti zjednodušiť administratívne postupy, aby sa zabezpečila rýchla intervencia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14a)

S cieľom posilniť spoluprácu v oblasti leteckého hasenia lesných požiarov a reakcie na iné katastrofy by sa mali podľa možnosti zjednodušiť administratívne postupy, aby sa zabezpečila rýchla intervencia.

Pozmeňujúci návrh 24

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 16

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (16) | Keďže nasadenie kapacít rescEU pri operáciách reakcie v rámci mechanizmu Únie prináša značnú pridanú hodnotu Únie tým, že zabezpečuje účinnú a rýchlu reakciu pre ľudí v núdzových situáciách, mali by sa stanoviť ďalšie povinnosti týkajúce sa
  zviditeľňovanie
  s cieľom
  posilniť význam mechanizmu v rámci
  Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(16)

Keďže nasadenie kapacít rescEU pri operáciách reakcie v rámci mechanizmu Únie prináša značnú pridanú hodnotu Únie tým, že zabezpečuje účinnú a rýchlu reakciu pre ľudí v núdzových situáciách, mali by sa stanoviť ďalšie povinnosti týkajúce sa
  zviditeľňovanie
  s cieľom
  posilniť význam mechanizmu v rámci
  Únie.

| (16) | Keďže nasadenie kapacít rescEU pri operáciách reakcie v rámci mechanizmu Únie prináša značnú pridanú hodnotu Únie tým, že zabezpečuje účinnú a rýchlu reakciu pre ľudí v núdzových situáciách, mali by sa stanoviť ďalšie povinnosti týkajúce sa
  zviditeľňovania
  s cieľom
  poskytovať informácie občanom a médiám v Únii a zvýrazniť úlohu
  Únie.
  Vnútroštátne orgány by mali od Komisie dostať usmernenia týkajúce sa komunikácie o každom jednotlivom zásahu, aby sa zabezpečila vhodná propagácia úlohy Únie. |
| --- | --- |

(16)

Keďže nasadenie kapacít rescEU pri operáciách reakcie v rámci mechanizmu Únie prináša značnú pridanú hodnotu Únie tým, že zabezpečuje účinnú a rýchlu reakciu pre ľudí v núdzových situáciách, mali by sa stanoviť ďalšie povinnosti týkajúce sa
  zviditeľňovania
  s cieľom
  poskytovať informácie občanom a médiám v Únii a zvýrazniť úlohu
  Únie.
  Vnútroštátne orgány by mali od Komisie dostať usmernenia týkajúce sa komunikácie o každom jednotlivom zásahu, aby sa zabezpečila vhodná propagácia úlohy Únie.

Pozmeňujúci návrh 25

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 17

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (17) | S cieľom zvýšiť flexibilitu a dosiahnuť optimálne plnenie rozpočtu by sa ako metóda plnenia rozpočtu
  malo zahrnúť nepriame riadenie
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17)

S cieľom zvýšiť flexibilitu a dosiahnuť optimálne plnenie rozpočtu by sa ako metóda plnenia rozpočtu
  malo zahrnúť nepriame riadenie
  .

| (17) | S cieľom zvýšiť flexibilitu a dosiahnuť optimálne plnenie rozpočtu by sa
  v tomto rozhodnutí malo stanoviť nepriame riadenie
  ako metóda plnenia rozpočtu
  , ktorá sa má použiť, ak je to odôvodnené povahou a obsahom príslušného opatrenia
  . |
| --- | --- |

(17)

S cieľom zvýšiť flexibilitu a dosiahnuť optimálne plnenie rozpočtu by sa
  v tomto rozhodnutí malo stanoviť nepriame riadenie
  ako metóda plnenia rozpočtu
  , ktorá sa má použiť, ak je to odôvodnené povahou a obsahom príslušného opatrenia
  .

Pozmeňujúci návrh 26

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 17 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (17a) | V súlade s článkom 155 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046

   (1a)

  (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“) by si subjekty uvedené v článku 62 ods. 1 písm. c) uvedeného nariadenia a v článku 25 ods. 2 tohto rozhodnutia mali každý rok plniť svoje povinnosti podávať správy. Požiadavky na podávanie správ pre tieto subjekty sú stanovené v dohode o overovaní uvedenej v článku 130 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17a)

V súlade s článkom 155 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046

   (1a)

  (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“) by si subjekty uvedené v článku 62 ods. 1 písm. c) uvedeného nariadenia a v článku 25 ods. 2 tohto rozhodnutia mali každý rok plniť svoje povinnosti podávať správy. Požiadavky na podávanie správ pre tieto subjekty sú stanovené v dohode o overovaní uvedenej v článku 130 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

Pozmeňujúci návrh 27

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 18

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (18) | S cieľom podporiť predvídateľnosť a dlhodobú účinnosť by Komisia pri vykonávaní rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ mala prijať ročné alebo viacročné pracovné programy, v ktorých sa uvádzajú plánované alokácie. Únii by to malo pomôcť dosiahnuť väčšiu flexibilitu pri plnení rozpočtu, a tým posilniť opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(18)

S cieľom podporiť predvídateľnosť a dlhodobú účinnosť by Komisia pri vykonávaní rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ mala prijať ročné alebo viacročné pracovné programy, v ktorých sa uvádzajú plánované alokácie. Únii by to malo pomôcť dosiahnuť väčšiu flexibilitu pri plnení rozpočtu, a tým posilniť opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti.

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 28

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 18 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (18a) | Delegované akty by mali vymedziť posilnené právomoci vedúcich agentúr Únie v oblasti riadenia kapacít rescEU, vedenia procesu verejného obstarávania a poskytovania odporúčaní týkajúcich sa konkrétnych množstiev a výrobkov, ktoré sa majú umiestniť do geograficky rozptýlených logistických centier. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(18a)

Delegované akty by mali vymedziť posilnené právomoci vedúcich agentúr Únie v oblasti riadenia kapacít rescEU, vedenia procesu verejného obstarávania a poskytovania odporúčaní týkajúcich sa konkrétnych množstiev a výrobkov, ktoré sa majú umiestniť do geograficky rozptýlených logistických centier.

Pozmeňujúci návrh 29

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 18 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (18b) | Vytvorenie, riadenie a distribúcia strategických rezerv Únie a zásob kapacít určených na reakciu na núdzové situácie v oblasti zdravotnej starostlivosti v rámci programu EU4Health by mali dopĺňať rezervy rescEU. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(18b)

Vytvorenie, riadenie a distribúcia strategických rezerv Únie a zásob kapacít určených na reakciu na núdzové situácie v oblasti zdravotnej starostlivosti v rámci programu EU4Health by mali dopĺňať rezervy rescEU.

Pozmeňujúci návrh 30

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 22 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (22a) | Mechanizmus Únie by mal umožňovať aj dodatočné dobrovoľné príspevky členských štátov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(22a)

Mechanizmus Únie by mal umožňovať aj dodatočné dobrovoľné príspevky členských štátov.

Pozmeňujúci návrh 31

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 23

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (23) | Opatrenia týkajúce sa prevencie a pripravenosti sú síce nevyhnutné na posilnenie spoľahlivosti Únie pri riešení prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, lenže z 
  ich
  povahy vyplýva, že výskyt, načasovanie a rozsah
  katastrof
  sú nepredvídateľné. Ako sa ukázalo pri nedávnej kríze spôsobenej ochorením COVID-19, finančné zdroje požadované na zabezpečenie primeranej reakcie sa môžu z roka na rok výrazne líšiť a mali by byť okamžite prístupné. Zosúladenie zásady predvídateľnosti s potrebou rýchlej reakcie na nové potreby teda znamená prispôsobenie finančnej implementácie programov. Je teda vhodné povoliť prenos nepoužitých rozpočtových prostriedkov, s obmedzením len na nasledujúci rok a 
  výlučne
  na opatrenia týkajúce sa reakcie, a to
  v dodatku k
   článku 12 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23)

Opatrenia týkajúce sa prevencie a pripravenosti sú síce nevyhnutné na posilnenie spoľahlivosti Únie pri riešení prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, lenže z 
  ich
  povahy vyplýva, že výskyt, načasovanie a rozsah
  katastrof
  sú nepredvídateľné. Ako sa ukázalo pri nedávnej kríze spôsobenej ochorením COVID-19, finančné zdroje požadované na zabezpečenie primeranej reakcie sa môžu z roka na rok výrazne líšiť a mali by byť okamžite prístupné. Zosúladenie zásady predvídateľnosti s potrebou rýchlej reakcie na nové potreby teda znamená prispôsobenie finančnej implementácie programov. Je teda vhodné povoliť prenos nepoužitých rozpočtových prostriedkov, s obmedzením len na nasledujúci rok a 
  výlučne
  na opatrenia týkajúce sa reakcie, a to
  v dodatku k
   článku 12 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

| (23) | Opatrenia týkajúce sa prevencie a pripravenosti sú síce nevyhnutné na posilnenie spoľahlivosti Únie pri riešení prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, lenže z povahy
  katastrof
  vyplýva, že
  ich
  výskyt, načasovanie a rozsah sú nepredvídateľné. Ako sa ukázalo pri nedávnej kríze spôsobenej ochorením COVID-19, finančné zdroje požadované na zabezpečenie primeranej reakcie sa môžu z roka na rok výrazne líšiť a mali by byť okamžite prístupné. Zosúladenie zásady predvídateľnosti s potrebou rýchlej reakcie na nové potreby teda znamená prispôsobenie finančnej implementácie programov. Je teda vhodné povoliť prenos nepoužitých rozpočtových prostriedkov, s obmedzením len na nasledujúci rok a na opatrenia týkajúce sa
  prevencie, pripravenosti a
  reakcie, a to
  navyše k ustanoveniam
  článku 12 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách. |
| --- | --- |

(23)

Opatrenia týkajúce sa prevencie a pripravenosti sú síce nevyhnutné na posilnenie spoľahlivosti Únie pri riešení prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, lenže z povahy
  katastrof
  vyplýva, že
  ich
  výskyt, načasovanie a rozsah sú nepredvídateľné. Ako sa ukázalo pri nedávnej kríze spôsobenej ochorením COVID-19, finančné zdroje požadované na zabezpečenie primeranej reakcie sa môžu z roka na rok výrazne líšiť a mali by byť okamžite prístupné. Zosúladenie zásady predvídateľnosti s potrebou rýchlej reakcie na nové potreby teda znamená prispôsobenie finančnej implementácie programov. Je teda vhodné povoliť prenos nepoužitých rozpočtových prostriedkov, s obmedzením len na nasledujúci rok a na opatrenia týkajúce sa
  prevencie, pripravenosti a
  reakcie, a to
  navyše k ustanoveniam
  článku 12 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

Pozmeňujúci návrh 32

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 25

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (25) | Príloha I k rozhodnutiu č. 1313/2013/EÚ nie je dostatočne pružná na to, aby umožňovala Únii riadne upraviť investície do prevencie, pripravenosti a reakcie, a preto sa vypúšťa. Úrovne investícií, ktoré sa majú prideliť rôznym fázam cyklu riadenia rizika katastrof, musia byť stanovované vopred. Táto nepružnosť bráni Únii v tom, aby mohla reagovať na nepredvídateľnú povahu katastrof. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(25)

Príloha I k rozhodnutiu č. 1313/2013/EÚ nie je dostatočne pružná na to, aby umožňovala Únii riadne upraviť investície do prevencie, pripravenosti a reakcie, a preto sa vypúšťa. Úrovne investícií, ktoré sa majú prideliť rôznym fázam cyklu riadenia rizika katastrof, musia byť stanovované vopred. Táto nepružnosť bráni Únii v tom, aby mohla reagovať na nepredvídateľnú povahu katastrof.

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 33

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 25 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (25a) | S cieľom zabezpečiť fungovanie kapacít rescEU a účinné reakcie mechanizmu Únie na potreby občanov Únie boli počas pandémie COVID-19 sprístupnené dodatočné finančné prostriedky na financovanie opatrení v rámci mechanizmu Únie. Je dôležité poskytnúť Únii potrebnú flexibilitu, aby mohla účinne reagovať na nepredvídateľnú povahu katastrof a zároveň zachovať určitú predvídateľnosť pri plnení cieľov stanovených v tomto rozhodnutí. Pri plnení týchto cieľov je dôležité dosiahnuť potrebnú rovnováhu. S cieľom aktualizovať percentuálne podiely uvedené v prílohe I podľa priorít reformovaného mechanizmu Únie by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(25a)

S cieľom zabezpečiť fungovanie kapacít rescEU a účinné reakcie mechanizmu Únie na potreby občanov Únie boli počas pandémie COVID-19 sprístupnené dodatočné finančné prostriedky na financovanie opatrení v rámci mechanizmu Únie. Je dôležité poskytnúť Únii potrebnú flexibilitu, aby mohla účinne reagovať na nepredvídateľnú povahu katastrof a zároveň zachovať určitú predvídateľnosť pri plnení cieľov stanovených v tomto rozhodnutí. Pri plnení týchto cieľov je dôležité dosiahnuť potrebnú rovnováhu. S cieľom aktualizovať percentuálne podiely uvedené v prílohe I podľa priorít reformovaného mechanizmu Únie by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Pozmeňujúci návrh 34

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod - 1 (nový)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 1 – odsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -1. | V článku 1 sa odsek 2 nahrádza takto: |

Platný text

Pozmeňujúci návrh

-1.

2.   Ochrana, ktorá sa má mechanizmom Únie zabezpečovať, sa vzťahuje prednostne na ľudí, ale aj na životné prostredie a majetok vrátane kultúrneho dedičstva, a to pred všetkými druhmi prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou vrátane dôsledkov terorizmu a technologických, radiačných alebo environmentálnych katastrof, znečisťovania morí a akútnych zdravotných mimoriadnych udalostí, ku ktorým dochádza v rámci Únie alebo mimo nej. V prípade dôsledkov teroristických činov a radiačných katastrof sa mechanizmus Únie môže vzťahovať len na opatrenia týkajúce sa pripravenosti a reakcie.

„2.   Ochrana, ktorá sa má mechanizmom Únie zabezpečovať, sa vzťahuje prednostne na ľudí, ale aj na životné prostredie a majetok vrátane kultúrneho dedičstva, a to pred všetkými druhmi prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou vrátane dôsledkov terorizmu a technologických, radiačných alebo environmentálnych katastrof, znečisťovania morí
  , hydrogeologickej nestability
  a akútnych zdravotných mimoriadnych udalostí, ku ktorým dochádza v rámci Únie alebo mimo nej. V prípade dôsledkov teroristických činov a radiačných katastrof sa mechanizmus Únie môže vzťahovať len na opatrenia týkajúce sa pripravenosti a reakcie.“

Pozmeňujúci návrh 35

Pozmeňujúci návrh 35

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod - 1 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod - 1 a (nový)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 1 – odsek 3

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -1a. | V článku 1 sa odsek 3 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-1a.

-1a.

V článku 1 sa odsek 3 nahrádza takto:

3.   Mechanizmom Únie sa podporuje solidarita medzi členskými štátmi prostredníctvom praktickej spolupráce a koordinácie bez toho, aby bola dotknutá primárna povinnosť členských štátov chrániť ľudí, životné prostredie a majetok vrátane kultúrneho dedičstva na svojom území pred katastrofami a vybaviť svoje systémy zvládania katastrof dostatočnými spôsobilosťami, aby boli schopné náležite a konzistentne zvládnuť katastrofy takej povahy a takého rozsahu, ktoré možno dôvodne predpokladať a na ktoré sa možno pripraviť.

„3.   Mechanizmom Únie sa podporuje solidarita medzi členskými štátmi prostredníctvom praktickej spolupráce a koordinácie bez toho, aby bola dotknutá primárna povinnosť členských štátov chrániť ľudí, životné prostredie
  , pôdu
  a majetok vrátane kultúrneho dedičstva na svojom území pred katastrofami a vybaviť svoje systémy zvládania katastrof dostatočnými spôsobilosťami, aby boli schopné náležite a konzistentne zvládnuť katastrofy takej povahy a takého rozsahu, ktoré možno dôvodne predpokladať a na ktoré sa možno pripraviť
  , a predchádzať im
  .“

Pozmeňujúci návrh 36

Pozmeňujúci návrh 36

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod - 1 b (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod - 1 b (nový)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 3 – odsek 1 – písmeno c

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -1b. | V článku 3 ods. 1 sa písmeno c) nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-1b.

-1b.

V článku 3 ods. 1 sa písmeno c) nahrádza takto:

| c) | uľahčiť rýchlu a efektívnu reakciu v prípade katastrof alebo bezprostrednej hrozby katastrof, a to aj
  prijímaním opatrení na zmiernenie bezprostredných následkov katastrof
  ; |
| --- | --- |

c)

uľahčiť rýchlu a efektívnu reakciu v prípade katastrof alebo bezprostrednej hrozby katastrof, a to aj
  prijímaním opatrení na zmiernenie bezprostredných následkov katastrof
  ;

prijímaním opatrení na zmiernenie bezprostredných následkov katastrof

| „c) | uľahčiť rýchlu a efektívnu reakciu v prípade katastrof a bezprostrednej hrozby katastrof, a to aj
  prostredníctvom odstránenia prípadných byrokratických prekážok
  ;“ |
| --- | --- |

„c)

uľahčiť rýchlu a efektívnu reakciu v prípade katastrof a bezprostrednej hrozby katastrof, a to aj
  prostredníctvom odstránenia prípadných byrokratických prekážok
  ;“

prostredníctvom odstránenia prípadných byrokratických prekážok

Pozmeňujúci návrh 37

Pozmeňujúci návrh 37

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 1 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 1 a (nový)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 4 – odsek 1 – bod 4 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1a. | V článku 4 sa vkladá tento bod: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1a.

1a.

V článku 4 sa vkladá tento bod:

„4a.
     
  ‚ciele Únie týkajúce sa odolnosti voči katastrofám‘ sú ciele stanovené na podporu opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti na účely zlepšenia schopnosti Únie a jej členských štátov odolávať účinkom katastrofy, ktorá má alebo môže mať cezhraničné účinky, na poskytnutie spoločného východiska pre zachovanie kritických spoločenských funkcií aj napriek účinkom takejto katastrofy, a na zabezpečenie riadneho fungovania vnútorného trhu v takejto situácii;“

Pozmeňujúci návrh 38

Pozmeňujúci návrh 38

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 1 b (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 1 b (nový)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 5 – odsek 1 – písmeno c

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1b. | V článku 5 ods. 1 sa písmeno c) nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1b.

1b.

V článku 5 ods. 1 sa písmeno c) nahrádza takto:

| c) | vytvára a pravidelne aktualizuje medzisektorový prehľad a mapu rizík prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, ktorým Únia môže čeliť, využívajúc jednotný prístup v rámci rôznych oblastí politík, ktoré sa môžu zaoberať prevenciou katastrof alebo mať na ňu vplyv, pričom sa náležite zohľadnia pravdepodobné vplyvy zmeny klímy; |
| --- | --- |

c)

vytvára a pravidelne aktualizuje medzisektorový prehľad a mapu rizík prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, ktorým Únia môže čeliť, využívajúc jednotný prístup v rámci rôznych oblastí politík, ktoré sa môžu zaoberať prevenciou katastrof alebo mať na ňu vplyv, pričom sa náležite zohľadnia pravdepodobné vplyvy zmeny klímy;

| „c) | vytvára a pravidelne aktualizuje medzisektorový prehľad a mapu rizík prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou
  vrátane katastrof, ktoré majú alebo môžu mať cezhraničné účinky
  , ktorým Únia môže čeliť, využívajúc jednotný prístup v rámci rôznych oblastí politík, ktoré sa môžu zaoberať prevenciou katastrof alebo mať na ňu vplyv, pričom sa náležite zohľadnia pravdepodobné vplyvy zmeny klímy;“ |
| --- | --- |

„c)

vytvára a pravidelne aktualizuje medzisektorový prehľad a mapu rizík prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou
  vrátane katastrof, ktoré majú alebo môžu mať cezhraničné účinky
  , ktorým Únia môže čeliť, využívajúc jednotný prístup v rámci rôznych oblastí politík, ktoré sa môžu zaoberať prevenciou katastrof alebo mať na ňu vplyv, pričom sa náležite zohľadnia pravdepodobné vplyvy zmeny klímy;“

vrátane katastrof, ktoré majú alebo môžu mať cezhraničné účinky

Pozmeňujúci návrh 39

Pozmeňujúci návrh 39

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 1 c (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 1 c (nové)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 5 – odsek 1 – písmeno h

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1c. | V článku 5 ods. 1 sa písm. h) nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1c.

1c.

V článku 5 ods. 1 sa písm. h) nahrádza takto:

| h) | podporuje využívanie
  rôznych
  fondov Únie, prostredníctvom ktorých by bolo možné podporovať udržateľné predchádzanie katastrofám a nabáda členské štáty a regióny, aby tieto možnosti financovania využívali; |
| --- | --- |

h)

podporuje využívanie
  rôznych
  fondov Únie, prostredníctvom ktorých by bolo možné podporovať udržateľné predchádzanie katastrofám a nabáda členské štáty a regióny, aby tieto možnosti financovania využívali;

rôznych

| „h) | podporuje využívanie fondov Únie, prostredníctvom ktorých by bolo možné podporovať udržateľné predchádzanie katastrofám
  vrátane katastrof spôsobených hydrogeologickou nestabilitou,
  a nabáda členské štáty a regióny, aby tieto možnosti financovania využívali;“ |
| --- | --- |

„h)

podporuje využívanie fondov Únie, prostredníctvom ktorých by bolo možné podporovať udržateľné predchádzanie katastrofám
  vrátane katastrof spôsobených hydrogeologickou nestabilitou,
  a nabáda členské štáty a regióny, aby tieto možnosti financovania využívali;“

vrátane katastrof spôsobených hydrogeologickou nestabilitou,

Pozmeňujúci návrh 40

Pozmeňujúci návrh 40

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno -a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno -a (nové)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 6 – odsek 1 – písmeno c

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -a) | V odseku 1 sa písmeno c) nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-a)

-a)

V odseku 1 sa písmeno c) nahrádza takto:

| c) | ďalej rozvíjajú a skvalitňujú plánovanie riadenia rizík v prípade katastrof na celoštátnej úrovni alebo vhodnej úrovni, ktorá je nižšia ako celoštátna úroveň; |
| --- | --- |

c)

ďalej rozvíjajú a skvalitňujú plánovanie riadenia rizík v prípade katastrof na celoštátnej úrovni alebo vhodnej úrovni, ktorá je nižšia ako celoštátna úroveň;

| | „c) | ďalej rozvíjajú a skvalitňujú plánovanie riadenia rizík v prípade katastrof na celoštátnej úrovni alebo vhodnej úrovni, ktorá je nižšia ako celoštátna úroveň
  , a to aj pokiaľ ide o cezhraničnú spoluprácu, s prihliadnutím na ciele Únie týkajúce sa odolnosti voči katastrofám uvedené v článku 6 ods. 5 a riziká spojené s katastrofami, ktoré majú alebo môžu mať cezhraničné účinky
  ;“ |
| --- | --- | --- |

„c)

ďalej rozvíjajú a skvalitňujú plánovanie riadenia rizík v prípade katastrof na celoštátnej úrovni alebo vhodnej úrovni, ktorá je nižšia ako celoštátna úroveň
  , a to aj pokiaľ ide o cezhraničnú spoluprácu, s prihliadnutím na ciele Únie týkajúce sa odolnosti voči katastrofám uvedené v článku 6 ods. 5 a riziká spojené s katastrofami, ktoré majú alebo môžu mať cezhraničné účinky
  ;“

, a to aj pokiaľ ide o cezhraničnú spoluprácu, s prihliadnutím na ciele Únie týkajúce sa odolnosti voči katastrofám uvedené v článku 6 ods. 5 a riziká spojené s katastrofami, ktoré majú alebo môžu mať cezhraničné účinky

Pozmeňujúci návrh 41

Pozmeňujúci návrh 41

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno -a a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno -a a (nové)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 6 – odsek 1 – písmeno d

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -aa) | V odseku 1 sa písmeno d) nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-aa)

-aa)

V odseku 1 sa písmeno d) nahrádza takto:

V odseku 1 sa písmeno d) nahrádza takto:

| d) | sprístupňujú Komisii zhrnutie relevantných skutočností z posúdení uvedených v písmenách a) a b), pričom sa zameriavajú na kľúčové riziká. V prípade kľúčových rizík s cezhraničnými dôsledkami, ako aj prípadných rizík s nízkou pravdepodobnosťou a závažným vplyvom členské štáty opíšu prioritné opatrenia týkajúce sa prevencie a pripravenosti. Zhrnutie sa poskytne Komisii do 31. decembra 2020 a potom každé tri roky a vždy, keď dôjde k významným zmenám; |
| --- | --- |

d)

sprístupňujú Komisii zhrnutie relevantných skutočností z posúdení uvedených v písmenách a) a b), pričom sa zameriavajú na kľúčové riziká. V prípade kľúčových rizík s cezhraničnými dôsledkami, ako aj prípadných rizík s nízkou pravdepodobnosťou a závažným vplyvom členské štáty opíšu prioritné opatrenia týkajúce sa prevencie a pripravenosti. Zhrnutie sa poskytne Komisii do 31. decembra 2020 a potom každé tri roky a vždy, keď dôjde k významným zmenám;

| | „d) | sprístupňujú Komisii zhrnutie relevantných skutočností z posúdení uvedených v písmenách a) a b), pričom sa zameriavajú na kľúčové riziká. V prípade kľúčových rizík s cezhraničnými dôsledkami
  a rizík spojených s katastrofami, ktoré majú alebo môžu mať cezhraničné účinky
  , ako aj prípadných rizík s nízkou pravdepodobnosťou a závažným vplyvom členské štáty opíšu prioritné opatrenia týkajúce sa prevencie a pripravenosti. Zhrnutie sa poskytne Komisii do 31. decembra 2020 a potom každé tri roky a vždy, keď dôjde k významným zmenám;“ |
| --- | --- | --- |

„d)

sprístupňujú Komisii zhrnutie relevantných skutočností z posúdení uvedených v písmenách a) a b), pričom sa zameriavajú na kľúčové riziká. V prípade kľúčových rizík s cezhraničnými dôsledkami
  a rizík spojených s katastrofami, ktoré majú alebo môžu mať cezhraničné účinky
  , ako aj prípadných rizík s nízkou pravdepodobnosťou a závažným vplyvom členské štáty opíšu prioritné opatrenia týkajúce sa prevencie a pripravenosti. Zhrnutie sa poskytne Komisii do 31. decembra 2020 a potom každé tri roky a vždy, keď dôjde k významným zmenám;“

a rizík spojených s katastrofami, ktoré majú alebo môžu mať cezhraničné účinky

Pozmeňujúci návrh 42

Pozmeňujúci návrh 42

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno b

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 6 – odsek 1 – písmeno f

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| f) | na vnútroštátnej úrovni alebo vhodnej nižšej úrovni zlepšujú zber údajov o stratách v dôsledku katastrof s cieľom zabezpečiť zostavenie scenárov založených na dôkazoch, ako sa uvádza v článku 10 ods. 1.“; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

f)

na vnútroštátnej úrovni alebo vhodnej nižšej úrovni zlepšujú zber údajov o stratách v dôsledku katastrof s cieľom zabezpečiť zostavenie scenárov založených na dôkazoch, ako sa uvádza v článku 10 ods. 1.“;

| f) | na vnútroštátnej úrovni alebo vhodnej nižšej úrovni zlepšujú zber údajov o stratách v dôsledku katastrof s cieľom zabezpečiť zostavenie scenárov založených na dôkazoch, ako sa uvádza v článku 10 ods. 1
  , najmä pokiaľ ide o zisťovanie nedostatkov v cezhraničných kapacitách v oblasti reakcie na katastrofy
  .“; |
| --- | --- |

f)

na vnútroštátnej úrovni alebo vhodnej nižšej úrovni zlepšujú zber údajov o stratách v dôsledku katastrof s cieľom zabezpečiť zostavenie scenárov založených na dôkazoch, ako sa uvádza v článku 10 ods. 1
  , najmä pokiaľ ide o zisťovanie nedostatkov v cezhraničných kapacitách v oblasti reakcie na katastrofy
  .“;

, najmä pokiaľ ide o zisťovanie nedostatkov v cezhraničných kapacitách v oblasti reakcie na katastrofy

Pozmeňujúci návrh 43

Pozmeňujúci návrh 43

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno c

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno c

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 6 – odsek 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 5.   Komisia
  vymedzí ciele
  Únie
  týkajúce
  sa odolnosti voči katastrofám s cieľom podporiť opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti. Ciele týkajúce sa odolnosti voči katastrofám zabezpečujú spoločné východiská pre zachovanie kritických spoločenských funkcií, keď treba čeliť kaskádovým účinkom katastrof so závažným vplyvom, a pre zabezpečenie fungovania vnútorného trhu. Ciele budú vychádzať z výhľadových scenárov vrátane vplyvov zmeny klímy na riziko katastrof, údajov o minulých udalostiach a medziodvetvového posúdenia vplyvu s osobitným dôrazom na zraniteľné osoby. | 5.   Komisia
  do ... [18 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto pozmeňujúceho rozhodnutia] prijme delegované akty v súlade s článkom 30 s cieľom doplniť toto rozhodnutie stanovením cieľov
  Únie
  týkajúcich
  sa odolnosti voči katastrofám s cieľom podporiť opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti. Ciele týkajúce sa odolnosti voči katastrofám zabezpečujú spoločné východiská pre zachovanie kritických spoločenských funkcií, keď treba čeliť kaskádovým účinkom katastrof so závažným vplyvom, a pre zabezpečenie fungovania vnútorného trhu.
  Uvedené
  ciele budú vychádzať z výhľadových scenárov vrátane vplyvov zmeny klímy
  a straty biodiverzity
  na riziko katastrof, údajov o minulých udalostiach a medziodvetvového posúdenia vplyvu
  a posúdenia dlhodobého sociálneho vplyvu na dotknuté oblasti
  s osobitným dôrazom na zraniteľné osoby.
  Pri vypracúvaní cieľov odolnosti voči katastrofám sa Komisia osobitne zameria na opakujúce sa katastrofy, ktoré postihujú regióny členských štátov, a navrhne vnútroštátnym orgánom, aby prijali konkrétne opatrenia vrátane opatrení, ktoré sa majú realizovať s použitím finančných prostriedkov Únie, na posilnenie odolnosti voči krízam. |
| V prípade potreby je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 30 s cieľom vymedziť ciele Únie týkajúce sa odolnosti voči katastrofám. | |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5.   Komisia
  vymedzí ciele
  Únie
  týkajúce
  sa odolnosti voči katastrofám s cieľom podporiť opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti. Ciele týkajúce sa odolnosti voči katastrofám zabezpečujú spoločné východiská pre zachovanie kritických spoločenských funkcií, keď treba čeliť kaskádovým účinkom katastrof so závažným vplyvom, a pre zabezpečenie fungovania vnútorného trhu. Ciele budú vychádzať z výhľadových scenárov vrátane vplyvov zmeny klímy na riziko katastrof, údajov o minulých udalostiach a medziodvetvového posúdenia vplyvu s osobitným dôrazom na zraniteľné osoby.

5.   Komisia
  do ... [18 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto pozmeňujúceho rozhodnutia] prijme delegované akty v súlade s článkom 30 s cieľom doplniť toto rozhodnutie stanovením cieľov
  Únie
  týkajúcich
  sa odolnosti voči katastrofám s cieľom podporiť opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti. Ciele týkajúce sa odolnosti voči katastrofám zabezpečujú spoločné východiská pre zachovanie kritických spoločenských funkcií, keď treba čeliť kaskádovým účinkom katastrof so závažným vplyvom, a pre zabezpečenie fungovania vnútorného trhu.
  Uvedené
  ciele budú vychádzať z výhľadových scenárov vrátane vplyvov zmeny klímy
  a straty biodiverzity
  na riziko katastrof, údajov o minulých udalostiach a medziodvetvového posúdenia vplyvu
  a posúdenia dlhodobého sociálneho vplyvu na dotknuté oblasti
  s osobitným dôrazom na zraniteľné osoby.
  Pri vypracúvaní cieľov odolnosti voči katastrofám sa Komisia osobitne zameria na opakujúce sa katastrofy, ktoré postihujú regióny členských štátov, a navrhne vnútroštátnym orgánom, aby prijali konkrétne opatrenia vrátane opatrení, ktoré sa majú realizovať s použitím finančných prostriedkov Únie, na posilnenie odolnosti voči krízam.

V prípade potreby je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 30 s cieľom vymedziť ciele Únie týkajúce sa odolnosti voči katastrofám.

V prípade potreby je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 30 s cieľom vymedziť ciele Únie týkajúce sa odolnosti voči katastrofám.

Pozmeňujúci návrh 44

Pozmeňujúci návrh 44

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Článok 1 – odsek 1 – bod 3

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 7 – odsek 1 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| ERCC predovšetkým koordinuje, monitoruje a podporuje v reálnom čase reakciu na núdzové situácie na úrovni Únie. ERCC úzko spolupracuje s vnútroštátnymi krízovými systémami, orgánmi civilnej ochrany a príslušnými orgánmi Únie. | ERCC predovšetkým koordinuje, monitoruje a podporuje v reálnom čase reakciu na núdzové situácie na úrovni Únie. ERCC úzko spolupracuje s vnútroštátnymi krízovými systémami, orgánmi civilnej ochrany
  , dobrovoľníckymi skupinami na úrovni komunít
  a príslušnými orgánmi Únie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ERCC predovšetkým koordinuje, monitoruje a podporuje v reálnom čase reakciu na núdzové situácie na úrovni Únie. ERCC úzko spolupracuje s vnútroštátnymi krízovými systémami, orgánmi civilnej ochrany a príslušnými orgánmi Únie.

ERCC predovšetkým koordinuje, monitoruje a podporuje v reálnom čase reakciu na núdzové situácie na úrovni Únie. ERCC úzko spolupracuje s vnútroštátnymi krízovými systémami, orgánmi civilnej ochrany
  , dobrovoľníckymi skupinami na úrovni komunít
  a príslušnými orgánmi Únie.

, dobrovoľníckymi skupinami na úrovni komunít

Pozmeňujúci návrh 45

Pozmeňujúci návrh 45

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 4 – písmeno a

Článok 1 – odsek 1 – bod 4 – písmeno a

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 8 – písmeno c – zarážka 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| — | vývoji nadnárodných systémov detekcie a varovania, ktoré fungujú v záujme Únie, |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

—

vývoji nadnárodných systémov detekcie a varovania, ktoré fungujú v záujme Únie,

| — | vývoji nadnárodných systémov detekcie a 
  včasného
  varovania, ktoré fungujú v záujme Únie
  , s cieľom zmierniť bezprostredné dôsledky katastrof alebo pandémií na ľudské životy
  , |
| --- | --- |

—

vývoji nadnárodných systémov detekcie a 
  včasného
  varovania, ktoré fungujú v záujme Únie
  , s cieľom zmierniť bezprostredné dôsledky katastrof alebo pandémií na ľudské životy
  ,

včasného

, s cieľom zmierniť bezprostredné dôsledky katastrof alebo pandémií na ľudské životy

Pozmeňujúci návrh 46

Pozmeňujúci návrh 46

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 4 – písmeno a

Článok 1 – odsek 1 – bod 4 – písmeno a

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 8 – písmeno c – zarážka 3 a (nová)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | — | poskytovaní technickej pomoci v oblasti odbornej prípravy miestnym komunitám na posilnenie ich kapacít prvej reakcie na krízu bez pomoci, |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

—

poskytovaní technickej pomoci v oblasti odbornej prípravy miestnym komunitám na posilnenie ich kapacít prvej reakcie na krízu bez pomoci,

poskytovaní technickej pomoci v oblasti odbornej prípravy miestnym komunitám na posilnenie ich kapacít prvej reakcie na krízu bez pomoci,

Pozmeňujúci návrh 47

Pozmeňujúci návrh 47

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 5 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 5 a (nový)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 9 – odsek 10 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 5a. | V článku 9 sa dopĺňa tento odsek:




  „10a.
     
  Členské štáty prijmú vhodné opatrenia na zabezpečenie toho, aby špecialisti prvého zásahu boli riadne vybavení a pripravení reagovať na všetky druhy katastrof, ktoré sa uvádzajú v článku 1.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5a.

5a.

V článku 9 sa dopĺňa tento odsek:

„10a.
     
  Členské štáty prijmú vhodné opatrenia na zabezpečenie toho, aby špecialisti prvého zásahu boli riadne vybavení a pripravení reagovať na všetky druhy katastrof, ktoré sa uvádzajú v článku 1.“

Pozmeňujúci návrh 48

Pozmeňujúci návrh 48

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 10 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Komisia a členské štáty spolupracujú na zlepšení medziodvetvového plánovania odolnosti pre prípady prírodných katastrof aj katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, ktoré môžu mať cezhraničný účinok vrátane nežiaducich účinkov zmeny klímy. Plánovanie odolnosti zahŕňa zostavovanie scenárov na úrovni Únie na účely prevencie katastrof a reakcie na ne na základe posúdení rizík uvedených v článku 6 ods. 1 písm. a) a prehľadu rizík uvedeného v článku 5 ods. 1 písm. c), plánovania riadenia rizík v prípade katastrof uvedeného v článku 6 ods. 1 písm. c), údajov o stratách v dôsledku katastrof uvedených v článku 6 ods. 1 písm. f), mapovania prostriedkov a vypracúvania plánov na nasadzovanie kapacít v oblasti reakcie, a to s prihliadnutím na ciele Únie týkajúce sa odolnosti voči katastrofám uvedené v článku 6 ods. 5. | 1.   Komisia a členské štáty spolupracujú na zlepšení medziodvetvového plánovania odolnosti pre prípady prírodných katastrof aj katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, ktoré môžu mať cezhraničný účinok vrátane nežiaducich účinkov zmeny klímy
  a zvyšujúceho sa výskytu cezhraničných lesných požiarov
  . Plánovanie odolnosti zahŕňa zostavovanie scenárov na úrovni Únie na účely prevencie katastrof a reakcie na ne na základe posúdení rizík uvedených v článku 6 ods. 1 písm. a) a prehľadu rizík uvedeného v článku 5 ods. 1 písm. c), plánovania riadenia rizík v prípade katastrof uvedeného v článku 6 ods. 1 písm. c), údajov o stratách v dôsledku katastrof uvedených v článku 6 ods. 1 písm. f), mapovania prostriedkov a vypracúvania plánov na nasadzovanie kapacít v oblasti reakcie, a to s prihliadnutím na ciele Únie týkajúce sa odolnosti voči katastrofám uvedené v článku 6 ods. 5. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Komisia a členské štáty spolupracujú na zlepšení medziodvetvového plánovania odolnosti pre prípady prírodných katastrof aj katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, ktoré môžu mať cezhraničný účinok vrátane nežiaducich účinkov zmeny klímy. Plánovanie odolnosti zahŕňa zostavovanie scenárov na úrovni Únie na účely prevencie katastrof a reakcie na ne na základe posúdení rizík uvedených v článku 6 ods. 1 písm. a) a prehľadu rizík uvedeného v článku 5 ods. 1 písm. c), plánovania riadenia rizík v prípade katastrof uvedeného v článku 6 ods. 1 písm. c), údajov o stratách v dôsledku katastrof uvedených v článku 6 ods. 1 písm. f), mapovania prostriedkov a vypracúvania plánov na nasadzovanie kapacít v oblasti reakcie, a to s prihliadnutím na ciele Únie týkajúce sa odolnosti voči katastrofám uvedené v článku 6 ods. 5.

1.   Komisia a členské štáty spolupracujú na zlepšení medziodvetvového plánovania odolnosti pre prípady prírodných katastrof aj katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, ktoré môžu mať cezhraničný účinok vrátane nežiaducich účinkov zmeny klímy
  a zvyšujúceho sa výskytu cezhraničných lesných požiarov
  . Plánovanie odolnosti zahŕňa zostavovanie scenárov na úrovni Únie na účely prevencie katastrof a reakcie na ne na základe posúdení rizík uvedených v článku 6 ods. 1 písm. a) a prehľadu rizík uvedeného v článku 5 ods. 1 písm. c), plánovania riadenia rizík v prípade katastrof uvedeného v článku 6 ods. 1 písm. c), údajov o stratách v dôsledku katastrof uvedených v článku 6 ods. 1 písm. f), mapovania prostriedkov a vypracúvania plánov na nasadzovanie kapacít v oblasti reakcie, a to s prihliadnutím na ciele Únie týkajúce sa odolnosti voči katastrofám uvedené v článku 6 ods. 5.

Pozmeňujúci návrh 49

Pozmeňujúci návrh 49

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 10 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Komisia a členské štáty určujú a podporujú synergie medzi pomocou v oblasti civilnej ochrany a humanitárnou pomocou financovanou Úniou a členskými štátmi pri plánovaní odolnosti voči katastrofám, pokiaľ ide o operácie reakcie na humanitárne krízy mimo Únie.“ | 2.   Komisia a členské štáty určujú a podporujú synergie medzi pomocou v oblasti civilnej ochrany a humanitárnou pomocou financovanou Úniou a členskými štátmi pri plánovaní odolnosti voči katastrofám, pokiaľ ide o operácie reakcie na humanitárne krízy mimo Únie
  , a to po konzultáciách s humanitárnymi aktérmi vrátane miestnych aktérov a s miestnymi orgánmi vždy, keď je to možné
  .“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Komisia a členské štáty určujú a podporujú synergie medzi pomocou v oblasti civilnej ochrany a humanitárnou pomocou financovanou Úniou a členskými štátmi pri plánovaní odolnosti voči katastrofám, pokiaľ ide o operácie reakcie na humanitárne krízy mimo Únie.“

2.   Komisia a členské štáty určujú a podporujú synergie medzi pomocou v oblasti civilnej ochrany a humanitárnou pomocou financovanou Úniou a členskými štátmi pri plánovaní odolnosti voči katastrofám, pokiaľ ide o operácie reakcie na humanitárne krízy mimo Únie
  , a to po konzultáciách s humanitárnymi aktérmi vrátane miestnych aktérov a s miestnymi orgánmi vždy, keď je to možné
  .“

Pozmeňujúci návrh 50

Pozmeňujúci návrh 50

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 7

Článok 1 – odsek 1 – bod 7

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 11 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Komisia na základe zistených rizík, cieľov týkajúcich sa odolnosti uvedených v článku 6 ods. 5, zostavovania scenárov
  uvedených
  v článku 10 ods. 1
  a na základe celkových kapacít a nedostatkov vymedzí
  prostredníctvom vykonávacích aktov
  v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2
  druhy a počet kľúčových kapacít v oblasti reakcie potrebných pre európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „ciele kapacity“). | 2.   Komisia na základe zistených rizík,
  celkových kapacít, nedostatkov a akýchkoľvek existujúcich
  cieľov
  Únie
  týkajúcich sa odolnosti
  voči katastrofám
  uvedených v článku 6 ods. 5
  a akéhokoľvek existujúceho
  zostavovania scenárov
  uvedeného
  v článku 10 ods. 1 prostredníctvom vykonávacích aktov
  vymedzí
  druhy a 
  spresní
  počet kľúčových kapacít v oblasti reakcie potrebných pre európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „ciele kapacity“).
  Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Komisia na základe zistených rizík, cieľov týkajúcich sa odolnosti uvedených v článku 6 ods. 5, zostavovania scenárov
  uvedených
  v článku 10 ods. 1
  a na základe celkových kapacít a nedostatkov vymedzí
  prostredníctvom vykonávacích aktov
  v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2
  druhy a počet kľúčových kapacít v oblasti reakcie potrebných pre európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „ciele kapacity“).

2.   Komisia na základe zistených rizík,
  celkových kapacít, nedostatkov a akýchkoľvek existujúcich
  cieľov
  Únie
  týkajúcich sa odolnosti
  voči katastrofám
  uvedených v článku 6 ods. 5
  a akéhokoľvek existujúceho
  zostavovania scenárov
  uvedeného
  v článku 10 ods. 1 prostredníctvom vykonávacích aktov
  vymedzí
  druhy a 
  spresní
  počet kľúčových kapacít v oblasti reakcie potrebných pre európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „ciele kapacity“).
  Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2.

Pozmeňujúci návrh 51

Pozmeňujúci návrh 51

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 8 – písmeno a

Článok 1 – odsek 1 – bod 8 – písmeno a

Smernica č. 1313/2013/EÚ

Článok 12 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov
  prijatých v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2 a
   na základe cieľov týkajúcich sa odolnosti uvedených v článku 6 ods. 5 a zostavovania scenárov uvedeného v článku 10 ods. 1
  vymedzí, z čoho sa kapacity rescEU majú skladať
  , pričom zohľadní identifikované a nové riziká a celkové kapacity a nedostatky na úrovni Únie, osobitne v oblastiach leteckého hasenia lesných požiarov, chemických, biologických, rádiologických a jadrových udalostí a rýchlej zdravotnej pomoci. | 2.   
  Komisia v rámci logistických centier vytvorí európske rezervy zdravotníckych protiopatrení a vybavenia, ktoré by zahŕňali zdravotnícke protiopatrenia reagujúce na nízko pravdepodobné udalosti s veľkým dosahom.
  Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov
  vymedzí kapacity, z ktorých má pozostávať rescEU, a to aj
  na základe
  akýchkoľvek existujúcich
  cieľov
  Únie
  týkajúcich sa odolnosti
  voči katastrofám
  uvedených v článku 6 ods. 5 a 
  akéhokoľvek existujúceho
  zostavovania scenárov uvedeného v článku 10 ods. 1, pričom zohľadní identifikované a nové riziká a celkové kapacity a nedostatky na úrovni Únie, osobitne v oblastiach leteckého hasenia lesných požiarov,
  záchrany pri zemetraseniach a povodniach,
  chemických, biologických, rádiologických a jadrových udalostí a rýchlej zdravotnej pomoci.
  Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2. Komisia pravidelne aktualizuje informácie o počte a klasifikácii kapacít rescEU a tieto informácie priamo sprístupňuje ostatným inštitúciám Únie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov
  prijatých v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2 a
   na základe cieľov týkajúcich sa odolnosti uvedených v článku 6 ods. 5 a zostavovania scenárov uvedeného v článku 10 ods. 1
  vymedzí, z čoho sa kapacity rescEU majú skladať
  , pričom zohľadní identifikované a nové riziká a celkové kapacity a nedostatky na úrovni Únie, osobitne v oblastiach leteckého hasenia lesných požiarov, chemických, biologických, rádiologických a jadrových udalostí a rýchlej zdravotnej pomoci.

2.   
  Komisia v rámci logistických centier vytvorí európske rezervy zdravotníckych protiopatrení a vybavenia, ktoré by zahŕňali zdravotnícke protiopatrenia reagujúce na nízko pravdepodobné udalosti s veľkým dosahom.
  Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov
  vymedzí kapacity, z ktorých má pozostávať rescEU, a to aj
  na základe
  akýchkoľvek existujúcich
  cieľov
  Únie
  týkajúcich sa odolnosti
  voči katastrofám
  uvedených v článku 6 ods. 5 a 
  akéhokoľvek existujúceho
  zostavovania scenárov uvedeného v článku 10 ods. 1, pričom zohľadní identifikované a nové riziká a celkové kapacity a nedostatky na úrovni Únie, osobitne v oblastiach leteckého hasenia lesných požiarov,
  záchrany pri zemetraseniach a povodniach,
  chemických, biologických, rádiologických a jadrových udalostí a rýchlej zdravotnej pomoci.
  Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2. Komisia pravidelne aktualizuje informácie o počte a klasifikácii kapacít rescEU a tieto informácie priamo sprístupňuje ostatným inštitúciám Únie.

Pozmeňujúci návrh 52

Pozmeňujúci návrh 52

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 8 – písmeno a

Článok 1 – odsek 1 – bod 8 – písmeno a

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 12 – odsek 2 – pododsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | V prípade kapacít určených na reagovanie na núdzové situácie v oblasti zdravotnej starostlivosti, ako sú strategické zásoby, tímy urgentnej zdravotnej starostlivosti a akékoľvek ďalšie príslušné kapacity, Komisia zabezpečí, aby sa dosiahla účinná koordinácia a synergie s inými programami a fondmi Únie, a najmä s programom EU4Health

   (1a)

  , ako aj s relevantnými aktérmi v Únii a celosvetovo. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

V prípade kapacít určených na reagovanie na núdzové situácie v oblasti zdravotnej starostlivosti, ako sú strategické zásoby, tímy urgentnej zdravotnej starostlivosti a akékoľvek ďalšie príslušné kapacity, Komisia zabezpečí, aby sa dosiahla účinná koordinácia a synergie s inými programami a fondmi Únie, a najmä s programom EU4Health

   (1a)

  , ako aj s relevantnými aktérmi v Únii a celosvetovo.

V prípade kapacít určených na reagovanie na núdzové situácie v oblasti zdravotnej starostlivosti, ako sú strategické zásoby, tímy urgentnej zdravotnej starostlivosti a akékoľvek ďalšie príslušné kapacity, Komisia zabezpečí, aby sa dosiahla účinná koordinácia a synergie s inými programami a fondmi Únie, a najmä s programom EU4Health

1a

, ako aj s relevantnými aktérmi v Únii a celosvetovo.

Pozmeňujúci návrh 53

Pozmeňujúci návrh 53

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 8 – písmeno a

Článok 1 – odsek 1 – bod 8 – písmeno a

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 12 – odsek 3 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Kapacity rescEU sa nadobúdajú, prenajímajú, zabezpečujú formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečujú zo strany Komisie alebo členských štátov. Kapacity rescEU určené na skladovanie a distribúciu
  dodávok
  alebo na poskytovanie služieb členským štátom môže Komisia nadobúdať, prenajímať si, zabezpečovať formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečovať prostredníctvom postupov verejného obstarávania v súlade s rozpočtovými pravidlami Únie. Ak kapacity rescEU nadobúdajú, prenajímajú si, zabezpečujú formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečujú členské štáty, Komisia môže udeliť členským štátom priame granty bez výzvy na predkladanie návrhov. | Kapacity rescEU sa nadobúdajú, prenajímajú, zabezpečujú formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečujú zo strany Komisie alebo členských štátov. Kapacity rescEU určené na skladovanie a distribúciu
  vysokokvalitných zásob
  alebo na poskytovanie služieb členským štátom môže Komisia nadobúdať, prenajímať si, zabezpečovať formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečovať prostredníctvom postupov verejného obstarávania v súlade s rozpočtovými pravidlami Únie.
  Ak Komisia nadobudne kapacity rescEU, ponechá si tieto kapacity vo vlastníctve aj vtedy, keď sú distribuované členským štátom. Ak si Komisia kapacity rescEU prenajíma, zabezpečuje formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečuje, ponechá si nad nimi plnú kontrolu. Ak Komisia nadobudne kapacity, ktoré nie sú opätovne použiteľné, môže previesť vlastníctvo takýchto kapacít na žiadajúci členský štát.
  Ak kapacity rescEU nadobúdajú, prenajímajú si, zabezpečujú formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečujú členské štáty, Komisia môže udeliť členským štátom priame granty bez výzvy na predkladanie návrhov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Kapacity rescEU sa nadobúdajú, prenajímajú, zabezpečujú formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečujú zo strany Komisie alebo členských štátov. Kapacity rescEU určené na skladovanie a distribúciu
  dodávok
  alebo na poskytovanie služieb členským štátom môže Komisia nadobúdať, prenajímať si, zabezpečovať formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečovať prostredníctvom postupov verejného obstarávania v súlade s rozpočtovými pravidlami Únie. Ak kapacity rescEU nadobúdajú, prenajímajú si, zabezpečujú formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečujú členské štáty, Komisia môže udeliť členským štátom priame granty bez výzvy na predkladanie návrhov.

dodávok

Kapacity rescEU sa nadobúdajú, prenajímajú, zabezpečujú formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečujú zo strany Komisie alebo členských štátov. Kapacity rescEU určené na skladovanie a distribúciu
  vysokokvalitných zásob
  alebo na poskytovanie služieb členským štátom môže Komisia nadobúdať, prenajímať si, zabezpečovať formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečovať prostredníctvom postupov verejného obstarávania v súlade s rozpočtovými pravidlami Únie.
  Ak Komisia nadobudne kapacity rescEU, ponechá si tieto kapacity vo vlastníctve aj vtedy, keď sú distribuované členským štátom. Ak si Komisia kapacity rescEU prenajíma, zabezpečuje formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečuje, ponechá si nad nimi plnú kontrolu. Ak Komisia nadobudne kapacity, ktoré nie sú opätovne použiteľné, môže previesť vlastníctvo takýchto kapacít na žiadajúci členský štát.
  Ak kapacity rescEU nadobúdajú, prenajímajú si, zabezpečujú formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečujú členské štáty, Komisia môže udeliť členským štátom priame granty bez výzvy na predkladanie návrhov.

vysokokvalitných zásob

Ak Komisia nadobudne kapacity rescEU, ponechá si tieto kapacity vo vlastníctve aj vtedy, keď sú distribuované členským štátom. Ak si Komisia kapacity rescEU prenajíma, zabezpečuje formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečuje, ponechá si nad nimi plnú kontrolu. Ak Komisia nadobudne kapacity, ktoré nie sú opätovne použiteľné, môže previesť vlastníctvo takýchto kapacít na žiadajúci členský štát.

Pozmeňujúci návrh 54

Pozmeňujúci návrh 54

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 8 – písmeno a

Článok 1 – odsek 1 – bod 8 – písmeno a

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 12 – odsek 3 – pododsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Kapacity rescEU spravujú členské štáty, ktoré ich nadobudli, prenajali si ich, zabezpečili formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečili. V záujme zvýšenia odolnosti Únie sa kapacity rescEU, ktoré nadobudla, prenajala si, zabezpečila formou lízingu alebo inak zmluve zabezpečila Komisia, strategicky predbežne umiestnia v rámci Únie.
  Po konzultácii s členskými štátmi by sa kapacity rescEU, ktoré nadobudla, prenajala si, zabezpečila formou lízingu alebo inak zmluve zabezpečila Komisia, mohli nachádzať aj v tretích krajinách prostredníctvom dôveryhodných sietí spravovaných príslušnými medzinárodnými organizáciami. | Kapacity rescEU spravujú členské štáty, ktoré ich nadobudli, prenajali si ich, zabezpečili formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečili. V záujme zvýšenia odolnosti Únie sa kapacity rescEU, ktoré nadobudla, prenajala si, zabezpečila formou lízingu alebo inak zmluve zabezpečila Komisia, strategicky predbežne umiestnia v rámci Únie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Kapacity rescEU spravujú členské štáty, ktoré ich nadobudli, prenajali si ich, zabezpečili formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečili. V záujme zvýšenia odolnosti Únie sa kapacity rescEU, ktoré nadobudla, prenajala si, zabezpečila formou lízingu alebo inak zmluve zabezpečila Komisia, strategicky predbežne umiestnia v rámci Únie.
  Po konzultácii s členskými štátmi by sa kapacity rescEU, ktoré nadobudla, prenajala si, zabezpečila formou lízingu alebo inak zmluve zabezpečila Komisia, mohli nachádzať aj v tretích krajinách prostredníctvom dôveryhodných sietí spravovaných príslušnými medzinárodnými organizáciami.

Po konzultácii s členskými štátmi by sa kapacity rescEU, ktoré nadobudla, prenajala si, zabezpečila formou lízingu alebo inak zmluve zabezpečila Komisia, mohli nachádzať aj v tretích krajinách prostredníctvom dôveryhodných sietí spravovaných príslušnými medzinárodnými organizáciami.

Kapacity rescEU spravujú členské štáty, ktoré ich nadobudli, prenajali si ich, zabezpečili formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečili. V záujme zvýšenia odolnosti Únie sa kapacity rescEU, ktoré nadobudla, prenajala si, zabezpečila formou lízingu alebo inak zmluve zabezpečila Komisia, strategicky predbežne umiestnia v rámci Únie.

Pozmeňujúci návrh 55

Pozmeňujúci návrh 55

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 8 – písmeno a a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 8 – písmeno a a (nové)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 12 – odsek 5

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | aa) | Odsek 5 sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

aa)

aa)

Odsek 5 sa nahrádza takto:

Odsek 5 sa nahrádza takto:

5.   Členský štát, ktorý vlastní
  kapacity rescEU
  , prenajíma si
  ich alebo si ich
  zabezpečuje formou lízingu, zaistí registráciu uvedených kapacít v systéme CECIS a dostupnosť a schopnosť nasadenia uvedených kapacít pre operácie mechanizmu Únie.

„5.   
  Komisia alebo
  členský štát, ktorý vlastní, prenajíma si, zabezpečuje formou lízingu
  alebo inak zmluvne zabezpečuje kapacity rescEU
  , zaistí registráciu uvedených kapacít v systéme CECIS a dostupnosť a schopnosť nasadenia uvedených kapacít pre operácie mechanizmu Únie.

Kapacity rescEU sa môžu použiť na vnútroštátne účely podľa článku 23 ods. 4a len v prípade, ak sa nepoužívajú alebo nie sú potrebné na operácie reakcie v rámci mechanizmu Únie.

Kapacity rescEU sa môžu použiť na vnútroštátne účely podľa článku 23 ods. 4a len v prípade, ak sa nepoužívajú alebo nie sú potrebné na operácie reakcie v rámci mechanizmu Únie.

Kapacity rescEU sa používajú v súlade s vykonávacími aktmi prijatými podľa článku 32 ods. 1 písm. g) a s operačnými zmluvami medzi Komisiou a členským štátom, ktorý takéto kapacity vlastní, prenajíma si ich alebo si ich zabezpečuje formou lízingu, v ktorých sa stanovujú podrobnejšie podmienky nasadenia kapacít rescEU vrátane zúčastneného personálu.

Kapacity rescEU sa používajú v súlade s vykonávacími aktmi prijatými podľa článku 32 ods. 1 písm. g) a s operačnými zmluvami medzi Komisiou a členským štátom, ktorý takéto kapacity vlastní, prenajíma si ich alebo si ich zabezpečuje formou lízingu, v ktorých sa stanovujú podrobnejšie podmienky nasadenia kapacít rescEU vrátane zúčastneného personálu.

Podmienky vymedzené v operačných zmluvách takisto zabezpečia, aby sa kapacity rescEU používali v súlade s týmto rozhodnutím, najmä s požiadavkou sprístupniť kapacity rescEU, ako sa stanovuje v odseku 6 tohto článku, a so všeobecnými cieľmi stanovenými v článku 1. V uvedených podmienkach sa takisto špecifikujú opatrenia, ktoré sa majú prijať v prípade nedodržiavania týchto podmienok, s cieľom zabezpečiť primerané používanie finančných prostriedkov Únie.“

Podmienky vymedzené v operačných zmluvách takisto zabezpečia, aby sa kapacity rescEU používali v súlade s týmto rozhodnutím, najmä s požiadavkou sprístupniť kapacity rescEU, ako sa stanovuje v odseku 6 tohto článku, a so všeobecnými cieľmi stanovenými v článku 1. V uvedených podmienkach sa takisto špecifikujú opatrenia, ktoré sa majú prijať v prípade nedodržiavania týchto podmienok, s cieľom zabezpečiť primerané používanie finančných prostriedkov Únie.“

Pozmeňujúci návrh 56

Pozmeňujúci návrh 56

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 8 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 8 – písmeno b

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 12 – odsek 10 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Kapacity rescEU sa môžu nasadiť mimo Únie v súlade s 
  odsekom
  6 až 9 tohto článku. | Kapacity rescEU sa môžu nasadiť mimo Únie v súlade s 
  odsekmi
  6 až 9 tohto článku.
  Komisia zavedie osobitné ustanovenia s cieľom zaručiť zodpovednosť a správne používanie kapacít rescEU v tretích krajinách vrátane zabezpečenia prístupu kontrolných úradníkov Únie. Viditeľnosť mechanizmu Únie v tretích krajinách sa zabezpečí v súlade s článkom 20a ods. 1 a 2 tohto rozhodnutia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Kapacity rescEU sa môžu nasadiť mimo Únie v súlade s 
  odsekom
  6 až 9 tohto článku.

odsekom

Kapacity rescEU sa môžu nasadiť mimo Únie v súlade s 
  odsekmi
  6 až 9 tohto článku.
  Komisia zavedie osobitné ustanovenia s cieľom zaručiť zodpovednosť a správne používanie kapacít rescEU v tretích krajinách vrátane zabezpečenia prístupu kontrolných úradníkov Únie. Viditeľnosť mechanizmu Únie v tretích krajinách sa zabezpečí v súlade s článkom 20a ods. 1 a 2 tohto rozhodnutia.

odsekmi

Komisia zavedie osobitné ustanovenia s cieľom zaručiť zodpovednosť a správne používanie kapacít rescEU v tretích krajinách vrátane zabezpečenia prístupu kontrolných úradníkov Únie. Viditeľnosť mechanizmu Únie v tretích krajinách sa zabezpečí v súlade s článkom 20a ods. 1 a 2 tohto rozhodnutia.

Pozmeňujúci návrh 57

Pozmeňujúci návrh 57

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 8 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 8 a (nový)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 13 – odsek 1 – pododsek 2 – písmeno f a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 8a. | V článku 13 ods. 1 druhom pododseku sa dopĺňa toto písmeno:









  „fa) | vytvorenie kapacít s osobitnými odbornými znalosťami v oblasti reakcie, ktoré sa môžu použiť v prípade katastrof ovplyvňujúcich kultúrne dedičstvo.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

8a.

8a.

V článku 13 ods. 1 druhom pododseku sa dopĺňa toto písmeno:

„fa)

„fa)

vytvorenie kapacít s osobitnými odbornými znalosťami v oblasti reakcie, ktoré sa môžu použiť v prípade katastrof ovplyvňujúcich kultúrne dedičstvo.“

Pozmeňujúci návrh 58

Pozmeňujúci návrh 58

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 9

Článok 1 – odsek 1 – bod 9

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 15 – odsek 3 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | v súčinnosti s postihnutým členským štátom zhromaždí a zanalyzuje overené informácie o situácii s cieľom vypracovať spoločnú
  situačnú
  informovanosť a poskytne ich členským štátom; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

v súčinnosti s postihnutým členským štátom zhromaždí a zanalyzuje overené informácie o situácii s cieľom vypracovať spoločnú
  situačnú
  informovanosť a poskytne ich členským štátom;

situačnú

| b) | v súčinnosti s postihnutým členským štátom zhromaždí a zanalyzuje overené informácie o situácii s cieľom vypracovať spoločnú informovanosť
  o situácii a reakciu na situáciu
  a poskytne ich
  priamo
  členským štátom; |
| --- | --- |

b)

v súčinnosti s postihnutým členským štátom zhromaždí a zanalyzuje overené informácie o situácii s cieľom vypracovať spoločnú informovanosť
  o situácii a reakciu na situáciu
  a poskytne ich
  priamo
  členským štátom;

o situácii a reakciu na situáciu

priamo

Pozmeňujúci návrh 59

Pozmeňujúci návrh 59

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 9 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 9 a (nový)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 16 – odsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 9a. | V článku 16 sa odsek 2 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

9a.

9a.

V článku 16 sa odsek 2 nahrádza takto:

2.   Zásahy podľa tohto článku sa môžu vykonať ako autonómne podporné zásahy, alebo ako príspevky k zásahu vedenému medzinárodnou organizáciou. Koordinácia Únie je úplne integrovaná s celkovou koordináciou zabezpečovanou Úradom OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA) a rešpektuje jeho vedúcu úlohu. V prípade katastrof spôsobených ľudskou činnosťou alebo zložitých núdzových situácií Komisia zabezpečí konzistentnosť s Európskym konsenzom o humanitárnej pomoci a dodržiavanie humanitárnych zásad.

| | „2.   Zásahy podľa tohto článku sa môžu vykonať ako autonómne podporné zásahy, alebo ako príspevky k zásahu vedenému medzinárodnou organizáciou. Koordinácia Únie je úplne integrovaná s celkovou koordináciou zabezpečovanou Úradom OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA) a rešpektuje jeho vedúcu úlohu. V prípade katastrof spôsobených ľudskou činnosťou alebo zložitých núdzových situácií Komisia
  vždy, keď je to možné, konzultuje s humanitárnymi aktérmi vrátane miestnych aktérov a
  zabezpečí konzistentnosť s Európskym konsenzom o humanitárnej pomoci (*) a dodržiavanie humanitárnych zásad.“ |
| --- | --- |

„2.   Zásahy podľa tohto článku sa môžu vykonať ako autonómne podporné zásahy, alebo ako príspevky k zásahu vedenému medzinárodnou organizáciou. Koordinácia Únie je úplne integrovaná s celkovou koordináciou zabezpečovanou Úradom OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA) a rešpektuje jeho vedúcu úlohu. V prípade katastrof spôsobených ľudskou činnosťou alebo zložitých núdzových situácií Komisia
  vždy, keď je to možné, konzultuje s humanitárnymi aktérmi vrátane miestnych aktérov a
  zabezpečí konzistentnosť s Európskym konsenzom o humanitárnej pomoci (*) a dodržiavanie humanitárnych zásad.“

Pozmeňujúci návrh 60

Pozmeňujúci návrh 60

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 10

Článok 1 – odsek 1 – bod 10

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 17 – odsek 1 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | na žiadosť o odborné znalosti z oblasti prevencie v súlade s článkom 5 ods. 2; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

na žiadosť o odborné znalosti z oblasti prevencie v súlade s článkom 5 ods. 2;

| a) | na žiadosť o odborné znalosti z oblasti prevencie v súlade s článkom 5 ods. 2
  , najmä v prípade pandémie
  ; |
| --- | --- |

a)

na žiadosť o odborné znalosti z oblasti prevencie v súlade s článkom 5 ods. 2
  , najmä v prípade pandémie
  ;

, najmä v prípade pandémie

Pozmeňujúci návrh 61

Pozmeňujúci návrh 61

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 10

Článok 1 – odsek 1 – bod 10

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 17 – odsek 1 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | na žiadosť o odborné znalosti z oblasti pripravenosti v súlade s článkom 13 ods. 3; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

na žiadosť o odborné znalosti z oblasti pripravenosti v súlade s článkom 13 ods. 3;

| b) | na žiadosť o odborné znalosti z oblasti pripravenosti v súlade s článkom 13 ods. 3
  , najmä v prípade pandémie
  ; |
| --- | --- |

b)

na žiadosť o odborné znalosti z oblasti pripravenosti v súlade s článkom 13 ods. 3
  , najmä v prípade pandémie
  ;

, najmä v prípade pandémie

Pozmeňujúci návrh 62

Pozmeňujúci návrh 62

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 11

Článok 1 – odsek 1 – bod 11

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 18 – odsek 1 – písmeno a a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | aa) | vývoja kartografického materiálu na rýchle nasadenie a mobilizáciu zdrojov, najmä s ohľadom na osobitosti cezhraničných regiónov, s cieľom riešiť cezhraničné riziká, ako sú lesné požiare; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

aa)

aa)

vývoja kartografického materiálu na rýchle nasadenie a mobilizáciu zdrojov, najmä s ohľadom na osobitosti cezhraničných regiónov, s cieľom riešiť cezhraničné riziká, ako sú lesné požiare;

vývoja kartografického materiálu na rýchle nasadenie a mobilizáciu zdrojov, najmä s ohľadom na osobitosti cezhraničných regiónov, s cieľom riešiť cezhraničné riziká, ako sú lesné požiare;

Pozmeňujúci návrh 63

Pozmeňujúci návrh 63

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno b a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno b a (nové)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 19 – odsek 3 – pododsek 1

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | V odseku 3 sa prvý pododsek nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ba)

ba)

V odseku 3 sa prvý pododsek nahrádza takto:

V odseku 3 sa prvý pododsek nahrádza takto:

Pridelené rozpočtové prostriedky uvedené v 
  odseku
  1 môžu kryť aj výdavky súvisiace s prípravnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami, ktoré sú potrebné na riadenie mechanizmu Únie a dosiahnutie jeho cieľov.

odseku

| | „Pridelené rozpočtové prostriedky uvedené v 
  odsekoch
  1
  a 1a tohto článku a v článku 19a
  môžu kryť aj výdavky súvisiace s prípravnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami, ktoré sú potrebné na riadenie mechanizmu Únie a dosiahnutie jeho cieľov.“ |
| --- | --- |

„Pridelené rozpočtové prostriedky uvedené v 
  odsekoch
  1
  a 1a tohto článku a v článku 19a
  môžu kryť aj výdavky súvisiace s prípravnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami, ktoré sú potrebné na riadenie mechanizmu Únie a dosiahnutie jeho cieľov.“

Pozmeňujúci návrh 64

Pozmeňujúci návrh 64

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno b b (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno b b (nové)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 19 – odsek 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | bb) | Vkladá sa tento odsek:





  „3a.
     
  Finančné krytie uvedené v odsekoch 1 a 1a tohto článku a v článku 19a sa pridelí na pokrytie opatrení týkajúcich sa predchádzania prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou, prípravy a reakcie na tieto katastrofy.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

bb)

bb)

Vkladá sa tento odsek:

Vkladá sa tento odsek:

„3a.
     
  Finančné krytie uvedené v odsekoch 1 a 1a tohto článku a v článku 19a sa pridelí na pokrytie opatrení týkajúcich sa predchádzania prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou, prípravy a reakcie na tieto katastrofy.“

Pozmeňujúci návrh 65

Pozmeňujúci návrh 65

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno c

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno c

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 19 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | Odsek 4 sa nahrádza takto: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

c)

Odsek 4 sa nahrádza takto:

Odsek 4 sa nahrádza takto:

vypúšťa sa

vypúšťa sa

| | „4.
     
  Finančné krytie uvedené v odsekoch 1 a 1a sa pridelí tak, aby pokrylo opatrenia týkajúce sa predchádzania prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou, prípravy a reakcie na ne.“; |
| --- | --- |

„4.
     
  Finančné krytie uvedené v odsekoch 1 a 1a sa pridelí tak, aby pokrylo opatrenia týkajúce sa predchádzania prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou, prípravy a reakcie na ne.“;

Pozmeňujúci návrh 66

Pozmeňujúci návrh 66

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno c a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno c a (nové)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 19 – odsek 4

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ca) | Odsek 4 sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ca)

ca)

Odsek 4 sa nahrádza takto:

Odsek 4 sa nahrádza takto:

4.   Finančné krytie uvedené v odseku 1 sa pridelí v rokoch 2014 – 2020 v súlade s percentuálnymi podielmi a zásadami ustanovenými v 
  prílohe
  .

| | „4.   Finančné krytie uvedené v odseku 1 sa pridelí v rokoch 2014 – 2020 v súlade s percentuálnymi podielmi
  stanovenými v bode 1 prílohy I
  a 
  so
  zásadami ustanovenými v 
  bode 3 uvedenej prílohy
  .“; |
| --- | --- |

„4.   Finančné krytie uvedené v odseku 1 sa pridelí v rokoch 2014 – 2020 v súlade s percentuálnymi podielmi
  stanovenými v bode 1 prílohy I
  a 
  so
  zásadami ustanovenými v 
  bode 3 uvedenej prílohy
  .“;

Pozmeňujúci návrh 67

Pozmeňujúci návrh 67

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno c b (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno c b (nové)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 19 – odsek 4 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | cb) | Vkladá sa tento odsek:





  „4a.
     
  Finančné krytie uvedené v odseku 1a tohto článku a v článku 19a sa pridelí v rokoch 2021 – 2027 v súlade s percentuálnymi podielmi stanovenými v bode 2 prílohy I a so zásadami ustanovenými v bode 3 uvedenej prílohy.“; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

cb)

cb)

Vkladá sa tento odsek:

Vkladá sa tento odsek:

„4a.
     
  Finančné krytie uvedené v odseku 1a tohto článku a v článku 19a sa pridelí v rokoch 2021 – 2027 v súlade s percentuálnymi podielmi stanovenými v bode 2 prílohy I a so zásadami ustanovenými v bode 3 uvedenej prílohy.“;

Pozmeňujúci návrh 68

Pozmeňujúci návrh 68

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno d

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno d

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 19 – odseky 5 a 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | Odseky 5 a 6 sa vypúšťajú. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

d)

d)

Odseky 5 a 6 sa vypúšťajú.

Odseky 5 a 6 sa vypúšťajú.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 69

Pozmeňujúci návrh 69

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno d a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno d a (nové)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 19 – odsek 5

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | da) | odsek 5 sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

da)

da)

odsek 5 sa nahrádza takto:

odsek 5 sa nahrádza takto:

5.   Komisia preskúma rozdelenie uvedené v prílohe na základe výsledku
  predbežného
  hodnotenia uvedeného v článku 34
  ods. 2 písm. a)
  . Ak
  to na základe výsledkov takéhoto hodnotenia bude
  potrebné,
  Komisii sa udelí právomoc na prijatie delegovaných aktov
  v súlade s článkom 30 s cieľom
  upraviť
  jednotlivé číselné údaje uvedené v 
  prílohe
  I o 
  najmenej 8 a najviac 16
  percentuálnych bodov.
  Uvedené delegované akty sa prijmú do 30. júna 2017.

| | „5.   Komisia preskúma rozdelenie uvedené v prílohe
  I
  na základe výsledku hodnotenia uvedeného v článku 34
  ods. 3
  . Ak
  je to
  potrebné
  vzhľadom na neočakávané udalosti, ktoré majú vplyv na plnenie rozpočtu, alebo vzhľadom na zriadenie kapacít rescEU
  ,
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty
  v súlade s článkom 30 s cieľom
  zmeniť prílohu I tak, aby sa upravili
  jednotlivé číselné údaje uvedené v 
  bodoch 1 a 2 prílohy
  I o 
  viac ako 10
  percentuálnych bodov.“; |
| --- | --- |

„5.   Komisia preskúma rozdelenie uvedené v prílohe
  I
  na základe výsledku hodnotenia uvedeného v článku 34
  ods. 3
  . Ak
  je to
  potrebné
  vzhľadom na neočakávané udalosti, ktoré majú vplyv na plnenie rozpočtu, alebo vzhľadom na zriadenie kapacít rescEU
  ,
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty
  v súlade s článkom 30 s cieľom
  zmeniť prílohu I tak, aby sa upravili
  jednotlivé číselné údaje uvedené v 
  bodoch 1 a 2 prílohy
  I o 
  viac ako 10
  percentuálnych bodov.“;

Pozmeňujúci návrh 70

Pozmeňujúci návrh 70

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno d b (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno d b (nové)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 19 – odsek 6

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | db) | odsek 6 sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

db)

db)

odsek 6 sa nahrádza takto:

odsek 6 sa nahrádza takto:

6.   Ak je to potrebné z naliehavých dôvodov v prípade nevyhnutnej revízie rozpočtových zdrojov, ktoré sú k dispozícii na opatrenia v oblasti reakcie,
  Komisii sa udelí právomoc na prijatie delegovaných aktov
  s cieľom
  upraviť
  jednotlivé číselné údaje uvedené v 
  prílohe
  I o 
  najmenej 8 a najviac 16
  percentuálnych bodov, a to v rámci dostupných pridelených rozpočtových prostriedkov
  a
  v súlade s postupom ustanoveným v článku 31.

| | „6.   Ak je to potrebné z naliehavých dôvodov v prípade nevyhnutnej revízie rozpočtových zdrojov, ktoré sú k dispozícii na opatrenia v oblasti reakcie,
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 30
  s cieľom
  zmeniť prílohu I tak, aby sa upravili
  jednotlivé číselné údaje uvedené v 
  bodoch 1 a 2 prílohy
  I o 
  viac ako 10
  percentuálnych bodov, a to v rámci dostupných pridelených rozpočtových prostriedkov v súlade s postupom stanoveným v článku 31.“; |
| --- | --- |

„6.   Ak je to potrebné z naliehavých dôvodov v prípade nevyhnutnej revízie rozpočtových zdrojov, ktoré sú k dispozícii na opatrenia v oblasti reakcie,
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 30
  s cieľom
  zmeniť prílohu I tak, aby sa upravili
  jednotlivé číselné údaje uvedené v 
  bodoch 1 a 2 prílohy
  I o 
  viac ako 10
  percentuálnych bodov, a to v rámci dostupných pridelených rozpočtových prostriedkov v súlade s postupom stanoveným v článku 31.“;

Pozmeňujúci návrh 71

Pozmeňujúci návrh 71

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno d c (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 12 – písmeno d c (nové)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 19 – odsek 6 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | dc) | v článku 19 sa dopĺňa tento odsek:





  „6a.
     
  Európsky parlament a Rada schvaľujú dostupné ročné rozpočtové prostriedky bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. .../..., ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027, a Medziinštitucionálnej dohody z ... 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o spolupráci v rozpočtových otázkach a správnom finančnom riadení.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

dc)

dc)

v článku 19 sa dopĺňa tento odsek:

v článku 19 sa dopĺňa tento odsek:

„6a.
     
  Európsky parlament a Rada schvaľujú dostupné ročné rozpočtové prostriedky bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. .../..., ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027, a Medziinštitucionálnej dohody z ... 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o spolupráci v rozpočtových otázkach a správnom finančnom riadení.“

Pozmeňujúci návrh 72

Pozmeňujúci návrh 72

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 13

Článok 1 – odsek 1 – bod 13

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 19a – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Opatrenia uvedené v článku 2 nariadenia [ERI] sa vykonávajú v rámci tohto rozhodnutia
  prostredníctvom súm uvedených
  v článku 3 ods. 2 písm. a) bode iv) uvedeného nariadenia s výhradou jeho článku 4 ods. 4 a 8. | Opatrenia uvedené v článku 2 nariadenia [ERI] sa vykonávajú v rámci tohto rozhodnutia
  so sumou 2 187 620 000 EUR v bežných cenách, ako sa uvádza
  v článku 3 ods. 2 písm. a) bode iv) uvedeného nariadenia, s výhradou jeho článku 4 ods. 4 a 8. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Opatrenia uvedené v článku 2 nariadenia [ERI] sa vykonávajú v rámci tohto rozhodnutia
  prostredníctvom súm uvedených
  v článku 3 ods. 2 písm. a) bode iv) uvedeného nariadenia s výhradou jeho článku 4 ods. 4 a 8.

prostredníctvom súm uvedených

Opatrenia uvedené v článku 2 nariadenia [ERI] sa vykonávajú v rámci tohto rozhodnutia
  so sumou 2 187 620 000 EUR v bežných cenách, ako sa uvádza
  v článku 3 ods. 2 písm. a) bode iv) uvedeného nariadenia, s výhradou jeho článku 4 ods. 4 a 8.

so sumou 2 187 620 000 EUR v bežných cenách, ako sa uvádza

Pozmeňujúci návrh 73

Pozmeňujúci návrh 73

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 14

Článok 1 – odsek 1 – bod 14

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 20a – odsek 1 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Každá pomoc alebo každé financovanie poskytnuté podľa tohto rozhodnutia sa vhodne zviditeľnia. Členské štáty zabezpečia najmä to, aby verejná komunikácia týkajúca sa operácií financovaných v rámci mechanizmu Únie: | Každá pomoc alebo každé financovanie poskytnuté podľa tohto rozhodnutia sa vhodne zviditeľnia
  v súlade s osobitnými usmerneniami vydanými Komisiou pre konkrétne zásahy
  . Členské štáty zabezpečia najmä to, aby verejná komunikácia týkajúca sa operácií financovaných v rámci mechanizmu Únie: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Každá pomoc alebo každé financovanie poskytnuté podľa tohto rozhodnutia sa vhodne zviditeľnia. Členské štáty zabezpečia najmä to, aby verejná komunikácia týkajúca sa operácií financovaných v rámci mechanizmu Únie:

Každá pomoc alebo každé financovanie poskytnuté podľa tohto rozhodnutia sa vhodne zviditeľnia
  v súlade s osobitnými usmerneniami vydanými Komisiou pre konkrétne zásahy
  . Členské štáty zabezpečia najmä to, aby verejná komunikácia týkajúca sa operácií financovaných v rámci mechanizmu Únie:

v súlade s osobitnými usmerneniami vydanými Komisiou pre konkrétne zásahy

Pozmeňujúci návrh 74

Pozmeňujúci návrh 74

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 14

Článok 1 – odsek 1 – bod 14

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 20a – odsek 1 – pododsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Ak sa kapacity rescEU používajú na vnútroštátne účely v zmysle článku 12 ods. 5, členské štáty rovnakým spôsobom, ako sa uvádza v prvom pododseku tohto odseku, priznajú pôvod týchto kapacít a zabezpečia viditeľnosť finančných prostriedkov Únie použitých na nadobudnutie týchto kapacít. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Ak sa kapacity rescEU používajú na vnútroštátne účely v zmysle článku 12 ods. 5, členské štáty rovnakým spôsobom, ako sa uvádza v prvom pododseku tohto odseku, priznajú pôvod týchto kapacít a zabezpečia viditeľnosť finančných prostriedkov Únie použitých na nadobudnutie týchto kapacít.

Ak sa kapacity rescEU používajú na vnútroštátne účely v zmysle článku 12 ods. 5, členské štáty rovnakým spôsobom, ako sa uvádza v prvom pododseku tohto odseku, priznajú pôvod týchto kapacít a zabezpečia viditeľnosť finančných prostriedkov Únie použitých na nadobudnutie týchto kapacít.

Pozmeňujúci návrh 75

Pozmeňujúci návrh 75

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno a a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno a a (nové)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 21 – odsek 1 – písmeno h

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | aa) | V článku 21 ods. 1 sa písmeno h) nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

aa)

aa)

V článku 21 ods. 1 sa písmeno h) nahrádza takto:

V článku 21 ods. 1 sa písmeno h) nahrádza takto:

| h) | podpora činností v oblasti pripravenosti uvedených v článku 13; |
| --- | --- |

h)

podpora činností v oblasti pripravenosti uvedených v článku 13;

| | „h) | podpora činností v oblasti pripravenosti uvedených v článku 13
  , najmä posilnením existujúcich sietí odbornej prípravy, synergií medzi nimi a podporou vytvárania nových sietí so zameraním na inovatívne riešenia a nové riziká a výzvy
  ;“ |
| --- | --- | --- |

„h)

podpora činností v oblasti pripravenosti uvedených v článku 13
  , najmä posilnením existujúcich sietí odbornej prípravy, synergií medzi nimi a podporou vytvárania nových sietí so zameraním na inovatívne riešenia a nové riziká a výzvy
  ;“

, najmä posilnením existujúcich sietí odbornej prípravy, synergií medzi nimi a podporou vytvárania nových sietí so zameraním na inovatívne riešenia a nové riziká a výzvy

Pozmeňujúci návrh 76

Pozmeňujúci návrh 76

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 15 – písmeno b

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 21 – odsek 3 – pododsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Finančná pomoc uvedená v tomto odseku sa môže vykonávať prostredníctvom viacročných pracovných programov. V súvislosti s opatreniami, ktoré trvajú viac ako jeden rok, sa rozpočtové záväzky môžu rozdeliť na ročné splátky. | vypúšťa sa |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Finančná pomoc uvedená v tomto odseku sa môže vykonávať prostredníctvom viacročných pracovných programov. V súvislosti s opatreniami, ktoré trvajú viac ako jeden rok, sa rozpočtové záväzky môžu rozdeliť na ročné splátky.

Finančná pomoc uvedená v tomto odseku sa môže vykonávať prostredníctvom viacročných pracovných programov. V súvislosti s opatreniami, ktoré trvajú viac ako jeden rok, sa rozpočtové záväzky môžu rozdeliť na ročné splátky.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 77

Pozmeňujúci návrh 77

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 18

Článok 1 – odsek 1 – bod 18

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 25 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Finančnú podporu Únie vykonáva Komisia
  v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách
  v rámci priameho riadenia alebo nepriameho riadenia s orgánmi uvedenými v článku 62 ods. 1 písm. c) nariadenia
  o rozpočtových pravidlách
  . | 2.   Finančnú podporu Únie vykonáva Komisia v rámci priameho riadenia
  v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2018/1046
  alebo
  v rámci
  nepriameho riadenia s orgánmi uvedenými v článku 62 ods. 1 písm. c) 
  uvedeného
  nariadenia.
  Pri výbere spôsobu vykonávania finančnej podpory sa uprednostňuje priame riadenie. Ak je to odôvodnené povahou a obsahom príslušného opatrenia, Komisia môže použiť nepriame riadenie. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 30 s cieľom doplniť toto rozhodnutie stanovením opatrení vykonávaných v rámci mechanizmu Únie, ktoré sa môžu vykonávať v rámci nepriameho riadenia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Finančnú podporu Únie vykonáva Komisia
  v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách
  v rámci priameho riadenia alebo nepriameho riadenia s orgánmi uvedenými v článku 62 ods. 1 písm. c) nariadenia
  o rozpočtových pravidlách
  .

2.   Finančnú podporu Únie vykonáva Komisia v rámci priameho riadenia
  v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2018/1046
  alebo
  v rámci
  nepriameho riadenia s orgánmi uvedenými v článku 62 ods. 1 písm. c) 
  uvedeného
  nariadenia.
  Pri výbere spôsobu vykonávania finančnej podpory sa uprednostňuje priame riadenie. Ak je to odôvodnené povahou a obsahom príslušného opatrenia, Komisia môže použiť nepriame riadenie. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 30 s cieľom doplniť toto rozhodnutie stanovením opatrení vykonávaných v rámci mechanizmu Únie, ktoré sa môžu vykonávať v rámci nepriameho riadenia.

Pozmeňujúci návrh 78

Pozmeňujúci návrh 78

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 18

Článok 1 – odsek 1 – bod 18

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 25 – odsek 4 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Na účely vykonávania tohto rozhodnutia Komisia prijme ročné
  alebo viacročné
  pracovné programy prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2. V ročných
  alebo viacročných
  pracovných programoch sa stanovia ciele, ktoré sa budú sledovať, očakávané výsledky, spôsob vykonávania a celková suma programu. Budú obsahovať aj opis opatrení, ktoré sa majú financovať, sumu pridelenú na každé opatrenie a orientačný časový plán vykonávania. So zreteľom na finančnú podporu uvedenú v článku 28 ods. 2 ročné
  alebo viacročné
  pracovné programy obsahujú opis opatrení plánovaných pre každú v nich uvedenú krajinu. | Na vykonávanie tohto rozhodnutia Komisia prijme ročné pracovné programy prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2. V ročných pracovných programoch sa stanovia ciele, ktoré sa budú sledovať, očakávané výsledky, spôsob vykonávania a celková suma programu. Budú obsahovať aj opis opatrení, ktoré sa majú financovať, sumu pridelenú na každé opatrenie a orientačný časový plán vykonávania. So zreteľom na finančnú podporu uvedenú v článku 28 ods. 2 ročné pracovné programy obsahujú opis opatrení plánovaných pre každú v nich uvedenú krajinu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Na účely vykonávania tohto rozhodnutia Komisia prijme ročné
  alebo viacročné
  pracovné programy prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2. V ročných
  alebo viacročných
  pracovných programoch sa stanovia ciele, ktoré sa budú sledovať, očakávané výsledky, spôsob vykonávania a celková suma programu. Budú obsahovať aj opis opatrení, ktoré sa majú financovať, sumu pridelenú na každé opatrenie a orientačný časový plán vykonávania. So zreteľom na finančnú podporu uvedenú v článku 28 ods. 2 ročné
  alebo viacročné
  pracovné programy obsahujú opis opatrení plánovaných pre každú v nich uvedenú krajinu.

alebo viacročné

alebo viacročných

alebo viacročné

Na vykonávanie tohto rozhodnutia Komisia prijme ročné pracovné programy prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2. V ročných pracovných programoch sa stanovia ciele, ktoré sa budú sledovať, očakávané výsledky, spôsob vykonávania a celková suma programu. Budú obsahovať aj opis opatrení, ktoré sa majú financovať, sumu pridelenú na každé opatrenie a orientačný časový plán vykonávania. So zreteľom na finančnú podporu uvedenú v článku 28 ods. 2 ročné pracovné programy obsahujú opis opatrení plánovaných pre každú v nich uvedenú krajinu.

Pozmeňujúci návrh 79

Pozmeňujúci návrh 79

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 18

Článok 1 – odsek 1 – bod 18

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 25 – odsek 4 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Ročné
  ani viacročné
  pracovné programy sa však nevyžadujú na opatrenia v rámci reakcie na katastrofy stanovené v kapitole IV, ktoré nemožno vopred predvídať. | Ročné pracovné programy sa však nevyžadujú na opatrenia v rámci reakcie na katastrofy stanovené v kapitole IV, ktoré nemožno vopred predvídať. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Ročné
  ani viacročné
  pracovné programy sa však nevyžadujú na opatrenia v rámci reakcie na katastrofy stanovené v kapitole IV, ktoré nemožno vopred predvídať.

ani viacročné

Ročné pracovné programy sa však nevyžadujú na opatrenia v rámci reakcie na katastrofy stanovené v kapitole IV, ktoré nemožno vopred predvídať.

Pozmeňujúci návrh 80

Pozmeňujúci návrh 80

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 18

Článok 1 – odsek 1 – bod 18

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 25 – odsek 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 5.   
  V dodatku k
   článku 12 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa viazané rozpočtové prostriedky a platobné rozpočtové prostriedky, ktoré sa nepoužili do konca rozpočtového roka, na ktorý boli zahrnuté do ročného rozpočtu, automaticky prenášajú a môžu sa viazať a vyplatiť do 31. decembra nasledujúceho roka. Prenesené rozpočtové prostriedky sa použijú
  výlučne
  na opatrenia týkajúce sa reakcie. Prenesené rozpočtové prostriedky sa v nasledujúcom rozpočtovom roku použijú ako prvé. | 5.   
  Navyše k ustanoveniam
  článku 12 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa viazané rozpočtové prostriedky a platobné rozpočtové prostriedky, ktoré sa nepoužili do konca rozpočtového roka, na ktorý boli zahrnuté do ročného rozpočtu, automaticky prenášajú a môžu sa viazať a vyplatiť do 31. decembra nasledujúceho roka. Prenesené rozpočtové prostriedky sa použijú na opatrenia týkajúce sa
  prevencie, pripravenosti a
  reakcie. Prenesené rozpočtové prostriedky sa v nasledujúcom rozpočtovom roku použijú ako prvé. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5.   
  V dodatku k
   článku 12 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa viazané rozpočtové prostriedky a platobné rozpočtové prostriedky, ktoré sa nepoužili do konca rozpočtového roka, na ktorý boli zahrnuté do ročného rozpočtu, automaticky prenášajú a môžu sa viazať a vyplatiť do 31. decembra nasledujúceho roka. Prenesené rozpočtové prostriedky sa použijú
  výlučne
  na opatrenia týkajúce sa reakcie. Prenesené rozpočtové prostriedky sa v nasledujúcom rozpočtovom roku použijú ako prvé.

5.   
  Navyše k ustanoveniam
  článku 12 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa viazané rozpočtové prostriedky a platobné rozpočtové prostriedky, ktoré sa nepoužili do konca rozpočtového roka, na ktorý boli zahrnuté do ročného rozpočtu, automaticky prenášajú a môžu sa viazať a vyplatiť do 31. decembra nasledujúceho roka. Prenesené rozpočtové prostriedky sa použijú na opatrenia týkajúce sa
  prevencie, pripravenosti a
  reakcie. Prenesené rozpočtové prostriedky sa v nasledujúcom rozpočtovom roku použijú ako prvé.

Pozmeňujúci návrh 81

Pozmeňujúci návrh 81

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 20 – písmeno a

Článok 1 – odsek 1 – bod 20 – písmeno a

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 30 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedená v článku 6 ods. 5
  a
   v článku 21 ods. 3 druhom pododseku sa Komisii udeľuje do 31. decembra 2027. | 2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedená v článku 6 ods. 5
  , v článku 19 ods. 5 a 6,
   v článku 21 ods. 3 druhom pododseku
  a v článku 25 ods. 2
  sa Komisii udeľuje do 31. decembra 2027. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedená v článku 6 ods. 5
  a
   v článku 21 ods. 3 druhom pododseku sa Komisii udeľuje do 31. decembra 2027.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedená v článku 6 ods. 5
  , v článku 19 ods. 5 a 6,
   v článku 21 ods. 3 druhom pododseku
  a v článku 25 ods. 2
  sa Komisii udeľuje do 31. decembra 2027.

Pozmeňujúci návrh 82

Pozmeňujúci návrh 82

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 20 – písmeno a a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – bod 20 – písmeno a a (nové)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 30 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | aa) | odsek 3 sa vypúšťa. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

aa)

aa)

odsek 3 sa vypúšťa.

odsek 3 sa vypúšťa.

Pozmeňujúci návrh 83

Pozmeňujúci návrh 83

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 20 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 20 – písmeno b

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 30 – odsek 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 6 ods. 5
  a
   v článku 21 ods. 3 druhom pododseku môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. | 4.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 6 ods. 5
  , v článku 19 ods. 5 a 6,
  v článku 21 ods. 3 druhom pododseku
  a v článku 25 ods. 2
  môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 6 ods. 5
  a
   v článku 21 ods. 3 druhom pododseku môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 6 ods. 5
  , v článku 19 ods. 5 a 6,
  v článku 21 ods. 3 druhom pododseku
  a v článku 25 ods. 2
  môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

Pozmeňujúci návrh 84

Pozmeňujúci návrh 84

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 20 – písmeno c

Článok 1 – odsek 1 – bod 20 – písmeno c

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 30 – odsek 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 7.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 6 ods. 5
  alebo
  článku 21 ods. 3 druhého pododseku nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. | 7.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 6 ods. 5
  , článku 19 ods. 5 a 6,
  článku 21 ods. 3 druhého pododseku
  alebo článku 25 ods. 2
  nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

7.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 6 ods. 5
  alebo
  článku 21 ods. 3 druhého pododseku nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

7.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 6 ods. 5
  , článku 19 ods. 5 a 6,
  článku 21 ods. 3 druhého pododseku
  alebo článku 25 ods. 2
  nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Pozmeňujúci návrh 85

Pozmeňujúci návrh 85

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 22 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 22 a (nový)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Článok 34 – odsek 2 – pododsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 22a. | V článku 34 ods. 2 sa dopĺňa tento pododsek:



  „Komisia do ... [24 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto pozmeňujúceho rozhodnutia] vyhodnotí fungovanie mechanizmu Únie, ako aj koordináciu a synergie dosiahnuté v rámci programu EU4Health a iných právnych predpisov Únie v oblasti zdravia s cieľom predložiť legislatívny návrh, ktorý by zahŕňal vytvorenie osobitného európskeho mechanizmu reakcie v oblasti zdravia.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

22a.

22a.

V článku 34 ods. 2 sa dopĺňa tento pododsek:

„Komisia do ... [24 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto pozmeňujúceho rozhodnutia] vyhodnotí fungovanie mechanizmu Únie, ako aj koordináciu a synergie dosiahnuté v rámci programu EU4Health a iných právnych predpisov Únie v oblasti zdravia s cieľom predložiť legislatívny návrh, ktorý by zahŕňal vytvorenie osobitného európskeho mechanizmu reakcie v oblasti zdravia.“

„Komisia do ... [24 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto pozmeňujúceho rozhodnutia] vyhodnotí fungovanie mechanizmu Únie, ako aj koordináciu a synergie dosiahnuté v rámci programu EU4Health a iných právnych predpisov Únie v oblasti zdravia s cieľom predložiť legislatívny návrh, ktorý by zahŕňal vytvorenie osobitného európskeho mechanizmu reakcie v oblasti zdravia.“

Pozmeňujúci návrh 86

Pozmeňujúci návrh 86

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 23

Článok 1 – odsek 1 – bod 23

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Príloha I

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 23. | Príloha I sa vypúšťa. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

23.

23.

Príloha I sa vypúšťa.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 87

Pozmeňujúci návrh 87

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 1 – odsek 1 – bod 23 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 23 a (nový)

Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ

Príloha I

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 23a. | Príloha I sa mení takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

23a.

23a.

Príloha I sa mení takto:

Príloha I

„Príloha I

Percentuálne podiely a zásady prideľovania finančného krytia na vykonávanie mechanizmu Únie, ako je uvedené v článku 19 ods. 1 a 1a a v článku 19a

Percentuálne podiely a zásady prideľovania finančného krytia na vykonávanie mechanizmu Únie, ako je uvedené v článku 19 ods. 1 a 1a a v článku 19a

Percentuálne podiely pre pridelenie finančného krytia na vykonávanie mechanizmu Únie ako je uvedené v článku 19 ods. 1

| 1. | Percentuálne podiely pre pridelenie finančného krytia na vykonávanie mechanizmu Únie, ako je uvedené v článku 19 ods. 1
  , na obdobie 2014 až 2020 |
| --- | --- |

1.

1.

Percentuálne podiely pre pridelenie finančného krytia na vykonávanie mechanizmu Únie, ako je uvedené v článku 19 ods. 1
  , na obdobie 2014 až 2020

, na obdobie 2014 až 2020

Prevencia:
  20 % +/- 8
  percentuálnych bodov

20 % +/- 8

Prevencia:
  10 % +/- 10
  percentuálnych bodov

10 % +/- 10

Pripravenosť:
  50 % +/- 8
  percentuálnych bodov

50 % +/- 8

Pripravenosť:
  65 % +/- 10
  percentuálnych bodov

65 % +/- 10

Reakcia:
  30 % +/- 8
  percentuálnych bodov

30 % +/- 8

Reakcia:
  25 % +/- 10
  percentuálnych bodov

25 % +/- 10

| 2. | Percentuálne podiely pre pridelenie finančného krytia na vykonávanie mechanizmu Únie, ako je uvedené v článku 19 ods. 1a a v článku 19a, na obdobie 2021 až 2027 |
| --- | --- |

2.

2.

Percentuálne podiely pre pridelenie finančného krytia na vykonávanie mechanizmu Únie, ako je uvedené v článku 19 ods. 1a a v článku 19a, na obdobie 2021 až 2027

Prevencia: 8 % +/- 10 percentuálnych bodov

Prevencia: 8 % +/- 10 percentuálnych bodov

Pripravenosť: 80 % +/- 10 percentuálnych bodov

Pripravenosť: 80 % +/- 10 percentuálnych bodov

Reakcia: 12 % +/- 10 percentuálnych bodov

Reakcia: 12 % +/- 10 percentuálnych bodov

Zásady

| 3. | Zásady |
| --- | --- |

3.

3.

Zásady

Pri vykonávaní tohto rozhodnutia uprednostňuje Komisia opatrenia, pre ktoré sa v tomto rozhodnutí stanovuje konečný termín v rámci lehoty, ktorá vedie k uplynutiu uvedeného končeného termínu, s cieľom splniť príslušný konečný termín.

Pri vykonávaní tohto rozhodnutia uprednostňuje Komisia opatrenia, pre ktoré sa v tomto rozhodnutí stanovuje konečný termín v rámci lehoty, ktorá vedie k uplynutiu uvedeného končeného termínu, s cieľom splniť príslušný konečný termín.“

---

(1)  Vec bola vrátená gestorskému výboru na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A9-0148/2020).

1

(1a)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

1a

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

(1a)  
  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení akčného programu Únie v oblasti zdravia na obdobie 2021 – 2027 (programu EU4Health) a o zrušení nariadenia EÚ č. 282/2014, (COM(2020)0405).

1a

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení akčného programu Únie v oblasti zdravia na obdobie 2021 – 2027 (programu EU4Health) a o zrušení nariadenia EÚ č. 282/2014, (COM(2020)0405).

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/217 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/217

---

P9_TA(2020)0219

Globálny systém zberu údajov o spotrebe lodného paliva ***I

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 16. septembra 2020 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/757 s cieľom náležite zohľadniť globálny systém zberu údajov o spotrebe lodného paliva (COM(2019)0038 – C8-0043/2019 – 2019/0017(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2021/C 385/29)

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh nariadenia

Odôvodnenie - 1 (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (-1) | Bezprecedentná hrozba, ktorú predstavuje zmena klímy, si vyžaduje zvýšenie ambícií a zintenzívnenie opatrení v oblasti klímy zo strany Únie, ako aj na globálnej úrovni. Únia sa zaviazala zintenzívniť úsilie zamerané na boj proti zmene klímy a na vykonávanie Parížskej dohody

   (1a)

  v súlade s najnovšími dostupnými vedeckými poznatkami. V osobitnej správe medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) z roku 2018 s názvom Globálne otepľovanie o 1,5  oC sa potvrdilo, že na obmedzenie globálneho otepľovania pod 1,5  oC je rozhodujúce významné zníženie emisií vo všetkých odvetviach. V osobitnej správe IPCC z roku 2019 s názvom Oceán a kryosféra v meniacej sa klíme sa ďalej uvádza, že klimatické mechanizmy závisia od stavu oceánskych a morských ekosystémov, ktoré v súčasnosti čelia globálnemu otepľovaniu, znečisteniu, nadmernému využívaniu morskej biodiverzity, acidifikácii, deoxygenácii a pobrežnej erózii. IPCC pripomína, že oceány sú súčasťou riešenia, pokiaľ ide o zmiernenie účinkov zmeny klímy a adaptáciu na ne, a zdôrazňuje, že je potrebné znížiť emisie skleníkových plynov a znečistenie ekosystémov, ako aj podporiť prírodné záchyty uhlíka. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(-1)

Bezprecedentná hrozba, ktorú predstavuje zmena klímy, si vyžaduje zvýšenie ambícií a zintenzívnenie opatrení v oblasti klímy zo strany Únie, ako aj na globálnej úrovni. Únia sa zaviazala zintenzívniť úsilie zamerané na boj proti zmene klímy a na vykonávanie Parížskej dohody

   (1a)

  v súlade s najnovšími dostupnými vedeckými poznatkami. V osobitnej správe medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) z roku 2018 s názvom Globálne otepľovanie o 1,5  oC sa potvrdilo, že na obmedzenie globálneho otepľovania pod 1,5  oC je rozhodujúce významné zníženie emisií vo všetkých odvetviach. V osobitnej správe IPCC z roku 2019 s názvom Oceán a kryosféra v meniacej sa klíme sa ďalej uvádza, že klimatické mechanizmy závisia od stavu oceánskych a morských ekosystémov, ktoré v súčasnosti čelia globálnemu otepľovaniu, znečisteniu, nadmernému využívaniu morskej biodiverzity, acidifikácii, deoxygenácii a pobrežnej erózii. IPCC pripomína, že oceány sú súčasťou riešenia, pokiaľ ide o zmiernenie účinkov zmeny klímy a adaptáciu na ne, a zdôrazňuje, že je potrebné znížiť emisie skleníkových plynov a znečistenie ekosystémov, ako aj podporiť prírodné záchyty uhlíka.

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (1) | Námorná doprava má vplyv na
  globálnu klímu
  v dôsledku emisií oxidu uhličitého (CO2)
  z lodnej dopravy
  . V roku 2015 dosiahol jej podiel na celkových emisiách skleníkových plynov Únie z dopravy 13 % (15). Medzinárodná námorná lodná doprava zostáva jediným druhom dopravy, na ktorý sa nevzťahuje záväzok Únie znížiť emisie skleníkových plynov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1)

Námorná doprava má vplyv na
  globálnu klímu
  v dôsledku emisií oxidu uhličitého (CO2)
  z lodnej dopravy
  . V roku 2015 dosiahol jej podiel na celkových emisiách skleníkových plynov Únie z dopravy 13 % (15). Medzinárodná námorná lodná doprava zostáva jediným druhom dopravy, na ktorý sa nevzťahuje záväzok Únie znížiť emisie skleníkových plynov.

| (1) | Námorná doprava má vplyv na
  zmenu klímy, morskú biodiverzitu, kvalitu ovzdušia a verejné zdravie
  v dôsledku emisií oxidu uhličitého (CO2)
  a ďalších emisií, ktoré generuje, napríklad metánu, oxidov dusíka, oxidov síry, tuhých častíc a sadzí
  . V roku 2015 dosiahol jej podiel na celkových emisiách skleníkových plynov Únie z dopravy 13 % (15).
  Očakáva sa, že globálne emisie z námornej dopravy sa do roku 2050 zvýšia o 50 % až 250 %

   (15a)

  . Pokiaľ sa neprijmú ďalšie opatrenia, očakáva sa, že do roku 2050 sa námorné emisie súvisiace s EHP zvýšia o 86 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990, a to aj napriek tomu, že Medzinárodná námorná organizácia (IMO) prijala normy minimálnej efektívnosti lodí.
  Medzinárodná námorná lodná doprava zostáva jediným druhom dopravy, na ktorý sa nevzťahuje záväzok Únie znížiť emisie skleníkových plynov.
  IMO prijala 13. apríla 2018 svoju počiatočnú stratégiu na zníženie emisií skleníkových plynov z lodí. Opatrenia na vykonávanie uvedenej stratégie sú naliehavo potrebné na celosvetovej úrovni aj na úrovni Únie, aby sa zabezpečilo prijatie okamžitých opatrení na zníženie emisií z námornej dopravy, prispelo sa k vykonávaniu Parížskej dohody a dosiahol sa cieľ klimatickej neutrality v celej Únii bez toho, aby sa oslabilo úsilie v oblasti klímy, ktoré vyvíjajú iné odvetvia. |
| --- | --- |

(1)

Námorná doprava má vplyv na
  zmenu klímy, morskú biodiverzitu, kvalitu ovzdušia a verejné zdravie
  v dôsledku emisií oxidu uhličitého (CO2)
  a ďalších emisií, ktoré generuje, napríklad metánu, oxidov dusíka, oxidov síry, tuhých častíc a sadzí
  . V roku 2015 dosiahol jej podiel na celkových emisiách skleníkových plynov Únie z dopravy 13 % (15).
  Očakáva sa, že globálne emisie z námornej dopravy sa do roku 2050 zvýšia o 50 % až 250 %

   (15a)

  . Pokiaľ sa neprijmú ďalšie opatrenia, očakáva sa, že do roku 2050 sa námorné emisie súvisiace s EHP zvýšia o 86 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990, a to aj napriek tomu, že Medzinárodná námorná organizácia (IMO) prijala normy minimálnej efektívnosti lodí.
  Medzinárodná námorná lodná doprava zostáva jediným druhom dopravy, na ktorý sa nevzťahuje záväzok Únie znížiť emisie skleníkových plynov.
  IMO prijala 13. apríla 2018 svoju počiatočnú stratégiu na zníženie emisií skleníkových plynov z lodí. Opatrenia na vykonávanie uvedenej stratégie sú naliehavo potrebné na celosvetovej úrovni aj na úrovni Únie, aby sa zabezpečilo prijatie okamžitých opatrení na zníženie emisií z námornej dopravy, prispelo sa k vykonávaniu Parížskej dohody a dosiahol sa cieľ klimatickej neutrality v celej Únii bez toho, aby sa oslabilo úsilie v oblasti klímy, ktoré vyvíjajú iné odvetvia.

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (2) | V súlade so
  záväzkom spoluzákonodarcov vyjadreným v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842

   (16)

  a smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410

   (17) by k 
  zníženiu emisií skleníkových plynov
  mali prispievať všetky sektory hospodárstva. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2)

V súlade so
  záväzkom spoluzákonodarcov vyjadreným v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842

   (16)

  a smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410

   (17) by k 
  zníženiu emisií skleníkových plynov
  mali prispievať všetky sektory hospodárstva.

| (2) | V súlade so
  záväzkami Únie vyplývajúcimi z Parížskej dohody a so závermi Európskej rady o zmene klímy z 12. decembra 2019
  by k 
  spoločnému úsiliu dokončiť prechod na čisté nulové emisie skleníkových plynov čo najskôr, najneskôr však do roku 2050,
  mali prispievať všetky sektory hospodárstva. |
| --- | --- |

(2)

V súlade so
  záväzkami Únie vyplývajúcimi z Parížskej dohody a so závermi Európskej rady o zmene klímy z 12. decembra 2019
  by k 
  spoločnému úsiliu dokončiť prechod na čisté nulové emisie skleníkových plynov čo najskôr, najneskôr však do roku 2050,
  mali prispievať všetky sektory hospodárstva.

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (3) | Uznesenie Európskeho parlamentu
  z februára 2014 o rámci pre politiku v oblasti zmeny
  klímy
  a energetickú politiku do roku 2030 obsahuje výzvu, aby Komisia
  a členské štáty
  stanovili
  záväzný cieľ
  EÚ
  znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov
  aspoň o 40 %
  v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Európsky parlament tiež uviedol, že ak
  sa EÚ
  má spravodlivým dielom podieľať na celosvetovom úsilí o zníženie emisií skleníkových plynov, k tomuto znižovaniu musia prispieť všetky sektory hospodárstva. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3)

Uznesenie Európskeho parlamentu
  z februára 2014 o rámci pre politiku v oblasti zmeny
  klímy
  a energetickú politiku do roku 2030 obsahuje výzvu, aby Komisia
  a členské štáty
  stanovili
  záväzný cieľ
  EÚ
  znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov
  aspoň o 40 %
  v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Európsky parlament tiež uviedol, že ak
  sa EÚ
  má spravodlivým dielom podieľať na celosvetovom úsilí o zníženie emisií skleníkových plynov, k tomuto znižovaniu musia prispieť všetky sektory hospodárstva.

| (3) | Uznesenie Európskeho parlamentu
  zo 14. marca 2019 o zmene
  klímy
  veľkou väčšinou podporilo cieľ dosiahnutia klimatickej neutrality čo najskôr a najneskôr do roku 2050. Európsky parlament takisto opakovane vyzval Komisiu
  a členské štáty
  , aby sprísnili
  záväzný cieľ
  Únie
  znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov
  na 55 %
  v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Európsky parlament tiež uviedol, že ak má
  Únia dosiahnuť svoje ciele v oblasti klímy a
  spravodlivým dielom
  sa
  podieľať na celosvetovom úsilí o zníženie emisií skleníkových plynov, k tomuto znižovaniu musia prispieť všetky sektory hospodárstva
  vrátane medzinárodnej leteckej a námornej dopravy
  .
  Rýchle úsilie o dekarbonizáciu odvetvia námornej dopravy je ešte dôležitejšie so zreteľom na vyhlásenie Európskeho parlamentu z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia. |
| --- | --- |

(3)

Uznesenie Európskeho parlamentu
  zo 14. marca 2019 o zmene
  klímy
  veľkou väčšinou podporilo cieľ dosiahnutia klimatickej neutrality čo najskôr a najneskôr do roku 2050. Európsky parlament takisto opakovane vyzval Komisiu
  a členské štáty
  , aby sprísnili
  záväzný cieľ
  Únie
  znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov
  na 55 %
  v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Európsky parlament tiež uviedol, že ak má
  Únia dosiahnuť svoje ciele v oblasti klímy a
  spravodlivým dielom
  sa
  podieľať na celosvetovom úsilí o zníženie emisií skleníkových plynov, k tomuto znižovaniu musia prispieť všetky sektory hospodárstva
  vrátane medzinárodnej leteckej a námornej dopravy
  .
  Rýchle úsilie o dekarbonizáciu odvetvia námornej dopravy je ešte dôležitejšie so zreteľom na vyhlásenie Európskeho parlamentu z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia.

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3a) | Európsky parlament vo svojom uznesení z 28. novembra 2019 o Konferencii OSN o zmene klímy 2019 v Madride, Španielsko (COP 25) zdôraznil potrebu ďalších opatrení Únie na riešenie emisií skleníkových plynov z odvetvia námornej dopravy vzhľadom na pomalý a nedostatočný pokrok v IMO. Európsky parlament podporil najmä začlenenie odvetvia námornej dopravy do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii (ďalej len „EU ETS“), ako aj zavedenie noriem efektívnosti lodí na úrovni Únie. Politiky na zníženie emisií založené na trhu samé o sebe nestačia na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti zníženia emisií, a mali by ich doplniť záväzné regulačné požiadavky na zníženie emisií, ktoré sa budú riadne presadzovať. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3a)

Európsky parlament vo svojom uznesení z 28. novembra 2019 o Konferencii OSN o zmene klímy 2019 v Madride, Španielsko (COP 25) zdôraznil potrebu ďalších opatrení Únie na riešenie emisií skleníkových plynov z odvetvia námornej dopravy vzhľadom na pomalý a nedostatočný pokrok v IMO. Európsky parlament podporil najmä začlenenie odvetvia námornej dopravy do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii (ďalej len „EU ETS“), ako aj zavedenie noriem efektívnosti lodí na úrovni Únie. Politiky na zníženie emisií založené na trhu samé o sebe nestačia na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti zníženia emisií, a mali by ich doplniť záväzné regulačné požiadavky na zníženie emisií, ktoré sa budú riadne presadzovať.

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (4) | Európska rada vo svojich záveroch z 
  24. októbra 2014
  schválila
  záväzný
  cieľ
  EÚ znížiť do roku 2030 svoje emisie skleníkových plynov aspoň o 40 % v porovnaní s rokom 1990
  . Európska rada tiež uviedla, že
  je dôležité znížiť emisie skleníkových plynov a riziká súvisiace so závislosťou od fosílnych palív v sektore dopravy a vyzvala Komisiu, aby ďalej skúmala nástroje a opatrenia v záujme dosiahnutia komplexného a technologicky neutrálneho prístupu vrátane presadzovania znižovania emisií, obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti v doprave
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(4)

Európska rada vo svojich záveroch z 
  24. októbra 2014
  schválila
  záväzný
  cieľ
  EÚ znížiť do roku 2030 svoje emisie skleníkových plynov aspoň o 40 % v porovnaní s rokom 1990
  . Európska rada tiež uviedla, že
  je dôležité znížiť emisie skleníkových plynov a riziká súvisiace so závislosťou od fosílnych palív v sektore dopravy a vyzvala Komisiu, aby ďalej skúmala nástroje a opatrenia v záujme dosiahnutia komplexného a technologicky neutrálneho prístupu vrátane presadzovania znižovania emisií, obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti v doprave
  .

| (4) | Európska rada vo svojich záveroch z 
  12. decembra 2019

   (1a) schválila cieľ
  dosiahnuť do roku 2050 klimaticky neutrálnu Úniu
  . Európska rada tiež uviedla, že
  všetky príslušné právne predpisy a politiky Únie musia byť v súlade s napĺňaním cieľa klimatickej neutrality a musia k nemu prispievať, pričom musia zachovávať rovnaké podmienky pre všetkých
  . |
| --- | --- |

(4)

Európska rada vo svojich záveroch z 
  12. decembra 2019

   (1a) schválila cieľ
  dosiahnuť do roku 2050 klimaticky neutrálnu Úniu
  . Európska rada tiež uviedla, že
  všetky príslušné právne predpisy a politiky Únie musia byť v súlade s napĺňaním cieľa klimatickej neutrality a musia k nemu prispievať, pričom musia zachovávať rovnaké podmienky pre všetkých
  .

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 4 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (4a) | Námorná doprava je v súčasnosti jediný sektor, na ktorý sa výslovne nevzťahuje cieľ Únie v oblasti znižovania emisií alebo osobitné opatrenia na zmiernenie zmeny klímy. Komisia vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 týkajúcom sa Európskej zelenej dohody uviedla svoj zámer prijať dodatočné opatrenia na riešenie emisií skleníkových plynov z odvetvia námornej dopravy, najmä rozšíriť EU ETS na sektor námornej dopravy, regulovať prístup najviac znečisťujúcich lodí do prístavov Únie a zaviesť povinnosť pre kotviace lode, aby využívali elektrinu z pobrežnej elektrickej siete. Komisia vo svojom návrhu zo 4. marca 2020 týkajúcom sa nariadenia, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a mení nariadenie (EÚ) 2018/1999 (európsky klimatický predpis)

   (1a)

  , potvrdzuje, že je potrebné prijať dodatočné opatrenia na dosiahnutie cieľa klimatickej neutrality do roku 2050 a že prispieť bude musieť každý sektor, keďže sa očakáva, že súčasné politiky znížia emisie skleníkových plynov do roku 2050 len o 60 %. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(4a)

Námorná doprava je v súčasnosti jediný sektor, na ktorý sa výslovne nevzťahuje cieľ Únie v oblasti znižovania emisií alebo osobitné opatrenia na zmiernenie zmeny klímy. Komisia vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 týkajúcom sa Európskej zelenej dohody uviedla svoj zámer prijať dodatočné opatrenia na riešenie emisií skleníkových plynov z odvetvia námornej dopravy, najmä rozšíriť EU ETS na sektor námornej dopravy, regulovať prístup najviac znečisťujúcich lodí do prístavov Únie a zaviesť povinnosť pre kotviace lode, aby využívali elektrinu z pobrežnej elektrickej siete. Komisia vo svojom návrhu zo 4. marca 2020 týkajúcom sa nariadenia, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a mení nariadenie (EÚ) 2018/1999 (európsky klimatický predpis)

   (1a)

  , potvrdzuje, že je potrebné prijať dodatočné opatrenia na dosiahnutie cieľa klimatickej neutrality do roku 2050 a že prispieť bude musieť každý sektor, keďže sa očakáva, že súčasné politiky znížia emisie skleníkových plynov do roku 2050 len o 60 %.

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 4 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (4b) | Odstránenie trhových prekážok v námornom sektore vrátane použitia transparentného a spoľahlivého systému monitorovania, nahlasovania a overovania má za cieľ prispieť k zavádzaniu energeticky efektívnych technológií, a tým k zníženiu námorných emisií o približne 2 % do roku 2030. Na to, aby námorný sektor v plnej miere prispel k úsiliu celého hospodárstva dosiahnuť cieľ Únie týkajúci sa klimatickej neutrality, ako aj ciele na rok 2030 a ďalšie možné priebežné ciele, je preto potrebné prijať ďalšie opatrenia. Ako hlavný nástroj Únie na monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií skleníkových plynov a znečistenia ovzdušia z námornej dopravy predstavuje nariadenie Únie o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní základ pre ďalšie opatrenia. Rozsah pôsobnosti uvedeného nariadenia by sa preto mal rozšíriť tak, aby zahŕňal záväzné požiadavky pre spoločnosti na zníženie svojich emisií skleníkových plynov na prepravnú činnosť, a rovnako je potrebné rozšíriť EU ETS na odvetvie námornej dopravy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(4b)

Odstránenie trhových prekážok v námornom sektore vrátane použitia transparentného a spoľahlivého systému monitorovania, nahlasovania a overovania má za cieľ prispieť k zavádzaniu energeticky efektívnych technológií, a tým k zníženiu námorných emisií o približne 2 % do roku 2030. Na to, aby námorný sektor v plnej miere prispel k úsiliu celého hospodárstva dosiahnuť cieľ Únie týkajúci sa klimatickej neutrality, ako aj ciele na rok 2030 a ďalšie možné priebežné ciele, je preto potrebné prijať ďalšie opatrenia. Ako hlavný nástroj Únie na monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií skleníkových plynov a znečistenia ovzdušia z námornej dopravy predstavuje nariadenie Únie o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní základ pre ďalšie opatrenia. Rozsah pôsobnosti uvedeného nariadenia by sa preto mal rozšíriť tak, aby zahŕňal záväzné požiadavky pre spoločnosti na zníženie svojich emisií skleníkových plynov na prepravnú činnosť, a rovnako je potrebné rozšíriť EU ETS na odvetvie námornej dopravy.

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (6) | Európsky parlament a Rada prijali v apríli 2015 nariadenie (EÚ) 2015/757 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy (20) (ďalej „nariadenie EÚ MNO“), ktoré bolo v roku 2016 doplnené dvomi delegovanými (21) a dvomi vykonávacími nariadeniami (22). Cieľom nariadenia EÚ MNO je zbierať údaje o emisiách z lodnej dopravy na účely ďalšej tvorby politík a podnecovania znižovania emisií, a to poskytovaním informácií o efektívnosti lodí relevantným trhom. Nariadením EÚ MNO sa spoločnostiam ukladá povinnosť každoročne monitorovať, nahlasovať a overovať spotrebu paliva, emisie CO2 a energetickú efektívnosť lodí na plavbách do a z prístavov v Európskom hospodárskom priestore (EHP)
  . Táto povinnosť platí
  od roku 2018. Vzťahuje
  sa
  aj na emisie CO2 v prístavoch EHP. Prvé správy o emisiách
  majú
  byť predložené do 30. apríla 2019. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6)

Európsky parlament a Rada prijali v apríli 2015 nariadenie (EÚ) 2015/757 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy (20) (ďalej „nariadenie EÚ MNO“), ktoré bolo v roku 2016 doplnené dvomi delegovanými (21) a dvomi vykonávacími nariadeniami (22). Cieľom nariadenia EÚ MNO je zbierať údaje o emisiách z lodnej dopravy na účely ďalšej tvorby politík a podnecovania znižovania emisií, a to poskytovaním informácií o efektívnosti lodí relevantným trhom. Nariadením EÚ MNO sa spoločnostiam ukladá povinnosť každoročne monitorovať, nahlasovať a overovať spotrebu paliva, emisie CO2 a energetickú efektívnosť lodí na plavbách do a z prístavov v Európskom hospodárskom priestore (EHP)
  . Táto povinnosť platí
  od roku 2018. Vzťahuje
  sa
  aj na emisie CO2 v prístavoch EHP. Prvé správy o emisiách
  majú
  byť predložené do 30. apríla 2019.

| (6) | Európsky parlament a Rada prijali v apríli 2015 nariadenie (EÚ) 2015/757 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy (20) (ďalej „nariadenie EÚ
  o
  MNO“), ktoré bolo v roku 2016 doplnené dvomi delegovanými (21) a dvomi vykonávacími nariadeniami (22). Cieľom nariadenia EÚ
  o
  MNO je zbierať údaje o emisiách z lodnej dopravy na účely ďalšej tvorby politík a podnecovania znižovania emisií, a to poskytovaním informácií o efektívnosti lodí relevantným trhom.
  Nariadenie EÚ o MNO bolo prijaté ako prvý krok v postupnom prístupe s cieľom začleniť emisie z námornej dopravy do záväzkov Únie v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov a následne stanoviť ceny týchto emisií v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“. Pri prijatí nariadenia EÚ o MNO sa Komisia zaviazala zvážiť v kontexte budúcich legislatívnych návrhov o námorných emisiách, ktoré ďalšie kroky by boli vhodné na zabezpečenie toho, aby toto odvetvie spravodlivo prispelo k cieľom Únie v oblasti znižovania emisií, a to najmä možnosť rozšírenia EU ETS na námorný sektor.
  Nariadením EÚ
  o
  MNO sa spoločnostiam ukladá povinnosť každoročne monitorovať, nahlasovať a overovať spotrebu paliva, emisie CO2 a energetickú efektívnosť lodí na plavbách do a z prístavov v Európskom hospodárskom priestore (EHP)
  , a to
  od roku 2018.
  Táto povinnosť sa
  vzťahuje aj na emisie CO2 v prístavoch EHP. Prvé správy o emisiách
  mali
  byť predložené do 30. apríla 2019
  a Komisia ich uverejnila 30. júna 2019
  . |
| --- | --- |

(6)

Európsky parlament a Rada prijali v apríli 2015 nariadenie (EÚ) 2015/757 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy (20) (ďalej „nariadenie EÚ
  o
  MNO“), ktoré bolo v roku 2016 doplnené dvomi delegovanými (21) a dvomi vykonávacími nariadeniami (22). Cieľom nariadenia EÚ
  o
  MNO je zbierať údaje o emisiách z lodnej dopravy na účely ďalšej tvorby politík a podnecovania znižovania emisií, a to poskytovaním informácií o efektívnosti lodí relevantným trhom.
  Nariadenie EÚ o MNO bolo prijaté ako prvý krok v postupnom prístupe s cieľom začleniť emisie z námornej dopravy do záväzkov Únie v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov a následne stanoviť ceny týchto emisií v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“. Pri prijatí nariadenia EÚ o MNO sa Komisia zaviazala zvážiť v kontexte budúcich legislatívnych návrhov o námorných emisiách, ktoré ďalšie kroky by boli vhodné na zabezpečenie toho, aby toto odvetvie spravodlivo prispelo k cieľom Únie v oblasti znižovania emisií, a to najmä možnosť rozšírenia EU ETS na námorný sektor.
  Nariadením EÚ
  o
  MNO sa spoločnostiam ukladá povinnosť každoročne monitorovať, nahlasovať a overovať spotrebu paliva, emisie CO2 a energetickú efektívnosť lodí na plavbách do a z prístavov v Európskom hospodárskom priestore (EHP)
  , a to
  od roku 2018.
  Táto povinnosť sa
  vzťahuje aj na emisie CO2 v prístavoch EHP. Prvé správy o emisiách
  mali
  byť predložené do 30. apríla 2019
  a Komisia ich uverejnila 30. júna 2019
  .

Pozmeňujúci návrh 10

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6a) | Zníženie emisií z lodnej dopravy a ich vplyvu na globálne otepľovanie a znečistenie ovzdušia by sa nemalo vykonávať spôsobom, ktorý poškodzuje morskú biodiverzitu, a mali by ho doplniť opatrenia zacielené na obnovu morských a pobrežných ekosystémov, na ktoré vplýva lodná doprava, napríklad prostredníctvom látok vypúšťaných do morí vrátane balastovej vody, uhľovodíkov, ťažkých kovov a chemických látok, kontajnerov stratených na mori a zrážok s veľrybotvarými cicavcami. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6a)

Zníženie emisií z lodnej dopravy a ich vplyvu na globálne otepľovanie a znečistenie ovzdušia by sa nemalo vykonávať spôsobom, ktorý poškodzuje morskú biodiverzitu, a mali by ho doplniť opatrenia zacielené na obnovu morských a pobrežných ekosystémov, na ktoré vplýva lodná doprava, napríklad prostredníctvom látok vypúšťaných do morí vrátane balastovej vody, uhľovodíkov, ťažkých kovov a chemických látok, kontajnerov stratených na mori a zrážok s veľrybotvarými cicavcami.

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6b) | V námornom sektore nie je vlastník lode vždy rovnaká osoba ako osoba alebo subjekt, ktorý loď komerčne prevádzkuje. Preto by sa všetky údaje požadované na základe nariadenia EÚ o MNO mali zhromažďovať a pripisovať strane zodpovednej za komerčnú prevádzku lode, ako je správca lode, nájomca lode a nájomca lode bez posádky. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6b)

V námornom sektore nie je vlastník lode vždy rovnaká osoba ako osoba alebo subjekt, ktorý loď komerčne prevádzkuje. Preto by sa všetky údaje požadované na základe nariadenia EÚ o MNO mali zhromažďovať a pripisovať strane zodpovednej za komerčnú prevádzku lode, ako je správca lode, nájomca lode a nájomca lode bez posádky.

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6c) | Údaje zhromaždené na základe nariadenia EÚ o MNO by sa mali použiť na podporu prechodu na lode s nulovými emisiami prostredníctvom zavedenia energetického certifikátu pre lode, ktorý by obsahoval hodnotiacu stupnicu, s cieľom umožniť transparentné porovnanie lodí, najmä ak sú na predaj alebo prenájom, a na podporu členských štátov v propagovaní najlepších postupov a podpore najúčinnejších lodí. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6c)

Údaje zhromaždené na základe nariadenia EÚ o MNO by sa mali použiť na podporu prechodu na lode s nulovými emisiami prostredníctvom zavedenia energetického certifikátu pre lode, ktorý by obsahoval hodnotiacu stupnicu, s cieľom umožniť transparentné porovnanie lodí, najmä ak sú na predaj alebo prenájom, a na podporu členských štátov v propagovaní najlepších postupov a podpore najúčinnejších lodí.

Pozmeňujúci návrh 13

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6 d (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6d) | Komisia by v spolupráci s vlastníkmi lodí, ďalšími zainteresovanými stranami a nezávislými odborníkmi mala vytvoriť známku európskej námornej dopravy pre výrobky s cieľom informovať spotrebiteľov o vplyve námornej dopravy na životné prostredie v súvislosti s výrobkami, ktoré kupujú. Takáto známka by podporila environmentálnu a energetickú transformáciu sektora námornej dopravy tým, že by poskytla spoľahlivý a transparentný spôsob, ako informovať spotrebiteľov o dobrovoľných iniciatívach. To by povzbudilo spotrebiteľov, aby kupovali výrobky prepravované vlastníkmi lodí, ktorí znížili ich environmentálny vplyv, napríklad pokiaľ ide o emisie skleníkových plynov a znečisťujúcich látok, znečistenie hlukom, odpad a hospodárenie s vodou. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6d)

Komisia by v spolupráci s vlastníkmi lodí, ďalšími zainteresovanými stranami a nezávislými odborníkmi mala vytvoriť známku európskej námornej dopravy pre výrobky s cieľom informovať spotrebiteľov o vplyve námornej dopravy na životné prostredie v súvislosti s výrobkami, ktoré kupujú. Takáto známka by podporila environmentálnu a energetickú transformáciu sektora námornej dopravy tým, že by poskytla spoľahlivý a transparentný spôsob, ako informovať spotrebiteľov o dobrovoľných iniciatívach. To by povzbudilo spotrebiteľov, aby kupovali výrobky prepravované vlastníkmi lodí, ktorí znížili ich environmentálny vplyv, napríklad pokiaľ ide o emisie skleníkových plynov a znečisťujúcich látok, znečistenie hlukom, odpad a hospodárenie s vodou.

Pozmeňujúci návrh 14

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6 e (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6e) | Smernica Rady 92/106/EHS

   (1a)

  prispieva k znižovaniu emisií z dopravy podporou prechodu z cestnej nákladnej dopravy na spôsoby dopravy s nižšími emisiami vrátane riečnej nákladnej dopravy s nulovými emisiami. V záujme zintenzívnenia úsilia o podporu multimodálnej dopravy a zvýšenie efektívnosti a alternatív s nízkymi emisiami je potrebná revízia uvedenej smernice. Vodná doprava s nulovými emisiami je kľúč k vytvoreniu udržateľného modálneho prechodu z ciest na vodu, a preto je nevyhnutné podporiť investície do palivovej a nabíjacej infraštruktúry vo vnútrozemských prístavoch. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6e)

Smernica Rady 92/106/EHS

   (1a)

  prispieva k znižovaniu emisií z dopravy podporou prechodu z cestnej nákladnej dopravy na spôsoby dopravy s nižšími emisiami vrátane riečnej nákladnej dopravy s nulovými emisiami. V záujme zintenzívnenia úsilia o podporu multimodálnej dopravy a zvýšenie efektívnosti a alternatív s nízkymi emisiami je potrebná revízia uvedenej smernice. Vodná doprava s nulovými emisiami je kľúč k vytvoreniu udržateľného modálneho prechodu z ciest na vodu, a preto je nevyhnutné podporiť investície do palivovej a nabíjacej infraštruktúry vo vnútrozemských prístavoch.

Pozmeňujúci návrh 15

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6 f (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6f) | Prístavy Únie predstavujú strategické body v rámci energetickej transformácie z dôvodu ich zemepisnej polohy a hospodárskej činnosti. Predstavujú hlavné vstupné body energetických komodít (z hľadiska dovozu, uskladnenia alebo distribúcie), stále viac sa zapájajú do výstavby výrobných miest pre energiu z obnoviteľných zdrojov a vyvíjajú nové stratégie v oblasti hospodárenia s energiou a obehového hospodárstva. Únia by preto mala v súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody doplniť dekarbonizáciu námorného sektora o strategický prístup k prístavom Únie, aby podporila ich úlohu ako sprostredkovateľov energetickej transformácie. Členské štáty by sa mali podporiť, aby stimulovali rozvoj prístavov s nulovými emisiami a investovali do palivovej a nabíjacej infraštruktúry. Tým by sa zabezpečil okamžitý zdravotný prínos pre všetkých občanov, ktorí žijú v prístavných a pobrežných oblastiach, a zároveň obmedzil negatívny vplyv na morskú a pobrežnú biodiverzitu v takýchto oblastiach, ktoré predstavujú aj rozsiahle pevninské územia, pričom niektoré z nich sú súčasťou sústavy Natura 2000. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6f)

Prístavy Únie predstavujú strategické body v rámci energetickej transformácie z dôvodu ich zemepisnej polohy a hospodárskej činnosti. Predstavujú hlavné vstupné body energetických komodít (z hľadiska dovozu, uskladnenia alebo distribúcie), stále viac sa zapájajú do výstavby výrobných miest pre energiu z obnoviteľných zdrojov a vyvíjajú nové stratégie v oblasti hospodárenia s energiou a obehového hospodárstva. Únia by preto mala v súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody doplniť dekarbonizáciu námorného sektora o strategický prístup k prístavom Únie, aby podporila ich úlohu ako sprostredkovateľov energetickej transformácie. Členské štáty by sa mali podporiť, aby stimulovali rozvoj prístavov s nulovými emisiami a investovali do palivovej a nabíjacej infraštruktúry. Tým by sa zabezpečil okamžitý zdravotný prínos pre všetkých občanov, ktorí žijú v prístavných a pobrežných oblastiach, a zároveň obmedzil negatívny vplyv na morskú a pobrežnú biodiverzitu v takýchto oblastiach, ktoré predstavujú aj rozsiahle pevninské územia, pričom niektoré z nich sú súčasťou sústavy Natura 2000.

Pozmeňujúci návrh 16

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (7) | V článku 22 nariadenia EÚ MNO sa uvádza, že Komisia v prípade, že sa dosiahne medzinárodná dohoda o globálnom systéme monitorovania, nahlasovania a overovania
  systému emisií skleníkových plynov
  , preskúma
  toto
  nariadenie a v prípade potreby navrhne zmeny s cieľom zabezpečiť súlad s uvedenou medzinárodnou dohodou. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(7)

V článku 22 nariadenia EÚ MNO sa uvádza, že Komisia v prípade, že sa dosiahne medzinárodná dohoda o globálnom systéme monitorovania, nahlasovania a overovania
  systému emisií skleníkových plynov
  , preskúma
  toto
  nariadenie a v prípade potreby navrhne zmeny s cieľom zabezpečiť súlad s uvedenou medzinárodnou dohodou.

| (7) | V článku 22 nariadenia EÚ
  o
  MNO sa uvádza, že Komisia v prípade, že sa dosiahne medzinárodná dohoda o globálnom systéme monitorovania, nahlasovania a overovania
  alebo o globálnych opatreniach na zníženie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy
  , preskúma
  uvedené
  nariadenie a v prípade potreby navrhne zmeny s cieľom zabezpečiť súlad s uvedenou medzinárodnou dohodou.
  Bez ohľadu na akékoľvek celosvetové opatrenia je dôležité, aby bola Únia aj naďalej schopná byť ambiciózna a preukazovala vedúce postavenie v oblasti klímy, a to zachovaním alebo prijatím prísnejších opatrení v rámci Únie. |
| --- | --- |

(7)

V článku 22 nariadenia EÚ
  o
  MNO sa uvádza, že Komisia v prípade, že sa dosiahne medzinárodná dohoda o globálnom systéme monitorovania, nahlasovania a overovania
  alebo o globálnych opatreniach na zníženie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy
  , preskúma
  uvedené
  nariadenie a v prípade potreby navrhne zmeny s cieľom zabezpečiť súlad s uvedenou medzinárodnou dohodou.
  Bez ohľadu na akékoľvek celosvetové opatrenia je dôležité, aby bola Únia aj naďalej schopná byť ambiciózna a preukazovala vedúce postavenie v oblasti klímy, a to zachovaním alebo prijatím prísnejších opatrení v rámci Únie.

Pozmeňujúci návrh 17

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 8

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (8) | V rámci Parížskej dohody, ktorá bola prijatá v decembri 2015 na 21. Konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (23), Únia a jej členské štáty
  stanovili
  cieľ zníženia emisií v celom hospodárstve. Úsilie o obmedzenie emisií z medzinárodnej námornej dopravy v súčasnosti prebieha prostredníctvom Medzinárodnej námornej organizácie (International Maritime Organization – IMO) a malo by sa podporovať.
  Organizácia
  IMO prijala (24) v októbri 2016 systém zberu údajov o spotrebe lodného paliva („globálny systém zberu údajov IMO“). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(8)

V rámci Parížskej dohody, ktorá bola prijatá v decembri 2015 na 21. Konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (23), Únia a jej členské štáty
  stanovili
  cieľ zníženia emisií v celom hospodárstve. Úsilie o obmedzenie emisií z medzinárodnej námornej dopravy v súčasnosti prebieha prostredníctvom Medzinárodnej námornej organizácie (International Maritime Organization – IMO) a malo by sa podporovať.
  Organizácia
  IMO prijala (24) v októbri 2016 systém zberu údajov o spotrebe lodného paliva („globálny systém zberu údajov IMO“).

| (8) | V rámci Parížskej dohody, ktorá bola prijatá v decembri 2015 na 21. Konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (23), Únia a jej členské štáty
  prijali
  cieľ zníženia emisií v celom hospodárstve. Úsilie o obmedzenie emisií z medzinárodnej námornej dopravy v súčasnosti prebieha prostredníctvom Medzinárodnej námornej organizácie (International Maritime Organization – IMO) a malo by sa podporovať. IMO prijala (24) v októbri 2016 systém zberu údajov o spotrebe lodného paliva („globálny systém zberu údajov IMO“).
  IMO tiež prijala 13. apríla 2018 počiatočnú stratégiu na zníženie emisií skleníkových plynov z lodí („počiatočná stratégia IMO“), ktorej


  cieľom je čo najskôr obmedziť tieto emisie a do roku 2050 ich znížiť najmenej o 50 % v porovnaní s rokom 2008, a usilovať sa o ich úplné zastavenie. Členské štáty a pridružení členovia IMO vrátane všetkých členských štátov Únie sa zároveň zaviazali znížiť do roku 2030 emisie CO2 z prepravnej činnosti v rámci medzinárodnej námornej dopravy v priemere najmenej o 40 %, pričom sa budú usilovať o zníženie o 70 % do roku 2050. Je preto vhodné, aby sa do právnych predpisov Únie zahrnuli kľúčové prvky počiatočnej stratégie IMO a aby sa členské štáty IMO naďalej konštruktívne zapájali do dosiahnutia globálnej dohody o opatreniach na zníženie emisií skleníkových plynov. Spoločnosti by mali byť povinné lineárne znížiť ročné emisie CO2 na prepravnú činnosť do roku 2030 aspoň o 40 % v priemere za všetky lode, za ktoré sú zodpovedné, v porovnaní s priemernou hodnotou na kategóriu lodí rovnakej veľkosti a typu, ako sa vykazuje podľa nariadenia o MNO. Východisková hodnota pre opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov by sa mala stanoviť pomocou údajov z THETIS-MRV a globálneho systému zberu údajov IMO, pričom by sa malo v plnej miere uznať zníženie emisií, ktoré už vykonali spoločnosti ako „priekopníci dekarbonizácie“. Komisia by mala prijať delegované akty s cieľom vymedziť podrobné pravidlá na určenie východiskovej hodnoty, ročného koeficientu zníženia pre každú kategóriu lodí, pravidiel a spôsobov výpočtu a výberu pokút za nadmerné emisie a akéhokoľvek iného pravidla potrebného na dosiahnutie a overenie súladu s touto povinnosťou. |
| --- | --- |

(8)

V rámci Parížskej dohody, ktorá bola prijatá v decembri 2015 na 21. Konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (23), Únia a jej členské štáty
  prijali
  cieľ zníženia emisií v celom hospodárstve. Úsilie o obmedzenie emisií z medzinárodnej námornej dopravy v súčasnosti prebieha prostredníctvom Medzinárodnej námornej organizácie (International Maritime Organization – IMO) a malo by sa podporovať. IMO prijala (24) v októbri 2016 systém zberu údajov o spotrebe lodného paliva („globálny systém zberu údajov IMO“).
  IMO tiež prijala 13. apríla 2018 počiatočnú stratégiu na zníženie emisií skleníkových plynov z lodí („počiatočná stratégia IMO“), ktorej


  cieľom je čo najskôr obmedziť tieto emisie a do roku 2050 ich znížiť najmenej o 50 % v porovnaní s rokom 2008, a usilovať sa o ich úplné zastavenie. Členské štáty a pridružení členovia IMO vrátane všetkých členských štátov Únie sa zároveň zaviazali znížiť do roku 2030 emisie CO2 z prepravnej činnosti v rámci medzinárodnej námornej dopravy v priemere najmenej o 40 %, pričom sa budú usilovať o zníženie o 70 % do roku 2050. Je preto vhodné, aby sa do právnych predpisov Únie zahrnuli kľúčové prvky počiatočnej stratégie IMO a aby sa členské štáty IMO naďalej konštruktívne zapájali do dosiahnutia globálnej dohody o opatreniach na zníženie emisií skleníkových plynov. Spoločnosti by mali byť povinné lineárne znížiť ročné emisie CO2 na prepravnú činnosť do roku 2030 aspoň o 40 % v priemere za všetky lode, za ktoré sú zodpovedné, v porovnaní s priemernou hodnotou na kategóriu lodí rovnakej veľkosti a typu, ako sa vykazuje podľa nariadenia o MNO. Východisková hodnota pre opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov by sa mala stanoviť pomocou údajov z THETIS-MRV a globálneho systému zberu údajov IMO, pričom by sa malo v plnej miere uznať zníženie emisií, ktoré už vykonali spoločnosti ako „priekopníci dekarbonizácie“. Komisia by mala prijať delegované akty s cieľom vymedziť podrobné pravidlá na určenie východiskovej hodnoty, ročného koeficientu zníženia pre každú kategóriu lodí, pravidiel a spôsobov výpočtu a výberu pokút za nadmerné emisie a akéhokoľvek iného pravidla potrebného na dosiahnutie a overenie súladu s touto povinnosťou.

Pozmeňujúci návrh 18

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (9) | Vzhľadom na súbežnú existenciu dvoch systémov monitorovania, nahlasovania a overovania Komisia podľa článku 22 nariadenia EÚ MNO posúdila spôsob zosúladenia oboch systémov v záujme zníženia administratívneho zaťaženia lodí a zachovania cieľov nariadenia EÚ MNO. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9)

Vzhľadom na súbežnú existenciu dvoch systémov monitorovania, nahlasovania a overovania Komisia podľa článku 22 nariadenia EÚ MNO posúdila spôsob zosúladenia oboch systémov v záujme zníženia administratívneho zaťaženia lodí a zachovania cieľov nariadenia EÚ MNO.

| (9) | Vzhľadom na súbežnú existenciu
  týchto
  dvoch systémov monitorovania, nahlasovania a overovania Komisia podľa článku 22 nariadenia EÚ
  o
  MNO posúdila spôsob zosúladenia oboch systémov v záujme zníženia administratívneho zaťaženia lodí
  , najmä lodí vo vlastníctve MSP,
  a zachovania cieľov nariadenia EÚ
  o
  MNO. |
| --- | --- |

(9)

Vzhľadom na súbežnú existenciu
  týchto
  dvoch systémov monitorovania, nahlasovania a overovania Komisia podľa článku 22 nariadenia EÚ
  o
  MNO posúdila spôsob zosúladenia oboch systémov v záujme zníženia administratívneho zaťaženia lodí
  , najmä lodí vo vlastníctve MSP,
  a zachovania cieľov nariadenia EÚ
  o
  MNO.

Pozmeňujúci návrh 19

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (10) | V posúdení vplyvu sa uvádzalo, že čiastočné zosúladenie dvoch systémov monitorovania, nahlasovania a overovania by mohlo prispieť k zníženiu administratívneho zaťaženia lodných spoločností a zároveň zachovať ciele nariadenia EÚ MNO. Čiastočné zosúladenie by
  sa
  však nemalo
  týkať úprav spravovania
  ,
  rozsahu pôsobnosti, overovania
  ,
  transparentnosti
  ani
  požiadaviek
  na nahlasovanie emisií CO2

  stanovených
  v nariadení EÚ MNO, keďže
  takéto úpravy
  by
  viedli
  k výraznému oslabeniu cieľov a 
  ovplyvnili
  by schopnosť poskytovať informácie pre budúce rozhodnutia o tvorbe politiky a podnecovať uplatňovanie opatrení a správania súvisiacich s energeticky efektívnou lodnou dopravou. Prípadné zmeny nariadenia EÚ MNO by preto mali obmedziť zosúladenie s globálnym systémom zberu údajov IMO na vymedzenie pojmov, parametre monitorovania, plány a vzorové formuláre monitorovania. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10)

V posúdení vplyvu sa uvádzalo, že čiastočné zosúladenie dvoch systémov monitorovania, nahlasovania a overovania by mohlo prispieť k zníženiu administratívneho zaťaženia lodných spoločností a zároveň zachovať ciele nariadenia EÚ MNO. Čiastočné zosúladenie by
  sa
  však nemalo
  týkať úprav spravovania
  ,
  rozsahu pôsobnosti, overovania
  ,
  transparentnosti
  ani
  požiadaviek
  na nahlasovanie emisií CO2

  stanovených
  v nariadení EÚ MNO, keďže
  takéto úpravy
  by
  viedli
  k výraznému oslabeniu cieľov a 
  ovplyvnili
  by schopnosť poskytovať informácie pre budúce rozhodnutia o tvorbe politiky a podnecovať uplatňovanie opatrení a správania súvisiacich s energeticky efektívnou lodnou dopravou. Prípadné zmeny nariadenia EÚ MNO by preto mali obmedziť zosúladenie s globálnym systémom zberu údajov IMO na vymedzenie pojmov, parametre monitorovania, plány a vzorové formuláre monitorovania.

| (10) | V posúdení vplyvu sa uvádzalo, že čiastočné zosúladenie dvoch systémov monitorovania, nahlasovania a overovania by mohlo prispieť k zníženiu administratívneho zaťaženia lodných spoločností a zároveň zachovať
  kľúčové
  ciele nariadenia EÚ
  o
  MNO.
  Toto
  čiastočné zosúladenie by však nemalo meniť
  spravovanie
  ,
  overovanie
  ,
  transparentnosť
  ani
  požiadavky
  na nahlasovanie emisií CO2

  stanovené
  v nariadení EÚ
  o
  MNO, keďže by
  to viedlo
  k výraznému oslabeniu cieľov a 
  ovplyvnilo
  by
  to
  schopnosť poskytovať informácie pre budúce rozhodnutia o tvorbe politiky a podnecovať uplatňovanie opatrení a správania súvisiacich s energeticky efektívnou lodnou dopravou. Prípadné zmeny nariadenia EÚ
  o
  MNO by preto mali obmedziť zosúladenie s globálnym systémom zberu údajov IMO na
  lode, na ktoré sa vzťahuje nariadenie EÚ o MNO, a na
  vymedzenie pojmov, parametre monitorovania, plány a vzorové formuláre monitorovania. |
| --- | --- |

(10)

V posúdení vplyvu sa uvádzalo, že čiastočné zosúladenie dvoch systémov monitorovania, nahlasovania a overovania by mohlo prispieť k zníženiu administratívneho zaťaženia lodných spoločností a zároveň zachovať
  kľúčové
  ciele nariadenia EÚ
  o
  MNO.
  Toto
  čiastočné zosúladenie by však nemalo meniť
  spravovanie
  ,
  overovanie
  ,
  transparentnosť
  ani
  požiadavky
  na nahlasovanie emisií CO2

  stanovené
  v nariadení EÚ
  o
  MNO, keďže by
  to viedlo
  k výraznému oslabeniu cieľov a 
  ovplyvnilo
  by
  to
  schopnosť poskytovať informácie pre budúce rozhodnutia o tvorbe politiky a podnecovať uplatňovanie opatrení a správania súvisiacich s energeticky efektívnou lodnou dopravou. Prípadné zmeny nariadenia EÚ
  o
  MNO by preto mali obmedziť zosúladenie s globálnym systémom zberu údajov IMO na
  lode, na ktoré sa vzťahuje nariadenie EÚ o MNO, a na
  vymedzenie pojmov, parametre monitorovania, plány a vzorové formuláre monitorovania.

Pozmeňujúci návrh 20

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (12) | Mali by sa zohľadniť ustanovenia globálneho systému zberu údajov IMO o údajoch, ktoré treba každoročne monitorovať a nahlasovať s cieľom zabezpečiť zber efektívnych údajov o činnostiach lodí, na ktoré sa vzťahujú oba systémy. Na tento účel by sa mal nahlasovať parameter „nosnosť“
  a nahlasovanie parametra
  „prepravovaný náklad“
  by malo zostať dobrovoľné
  . Parameter „čas na mori“ by mal byť nahradený definíciou „počet hodín plavby“ podľa globálneho systému zberu údajov IMO. Výpočet „precestovanej vzdialenosti“ by mal vychádzať z globálneho systému zberu údajov IMO (25) s cieľom znížiť administratívne zaťaženie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12)

Mali by sa zohľadniť ustanovenia globálneho systému zberu údajov IMO o údajoch, ktoré treba každoročne monitorovať a nahlasovať s cieľom zabezpečiť zber efektívnych údajov o činnostiach lodí, na ktoré sa vzťahujú oba systémy. Na tento účel by sa mal nahlasovať parameter „nosnosť“
  a nahlasovanie parametra
  „prepravovaný náklad“
  by malo zostať dobrovoľné
  . Parameter „čas na mori“ by mal byť nahradený definíciou „počet hodín plavby“ podľa globálneho systému zberu údajov IMO. Výpočet „precestovanej vzdialenosti“ by mal vychádzať z globálneho systému zberu údajov IMO (25) s cieľom znížiť administratívne zaťaženie.

| (12) | Mali by sa zohľadniť ustanovenia globálneho systému zberu údajov IMO o údajoch, ktoré treba každoročne monitorovať a nahlasovať
  , a to
  s cieľom zabezpečiť zber efektívnych údajov o činnostiach lodí, na ktoré sa vzťahujú oba systémy. Na tento účel by sa mal nahlasovať parameter „nosnosť“
  spolu s parametrom
  „prepravovaný náklad“. Parameter „čas na mori“ by mal byť nahradený definíciou „počet hodín plavby“ podľa globálneho systému zberu údajov IMO. Výpočet „precestovanej vzdialenosti“ by mal vychádzať z globálneho systému zberu údajov IMO (25) s cieľom znížiť administratívne zaťaženie. |
| --- | --- |

(12)

Mali by sa zohľadniť ustanovenia globálneho systému zberu údajov IMO o údajoch, ktoré treba každoročne monitorovať a nahlasovať
  , a to
  s cieľom zabezpečiť zber efektívnych údajov o činnostiach lodí, na ktoré sa vzťahujú oba systémy. Na tento účel by sa mal nahlasovať parameter „nosnosť“
  spolu s parametrom
  „prepravovaný náklad“. Parameter „čas na mori“ by mal byť nahradený definíciou „počet hodín plavby“ podľa globálneho systému zberu údajov IMO. Výpočet „precestovanej vzdialenosti“ by mal vychádzať z globálneho systému zberu údajov IMO (25) s cieľom znížiť administratívne zaťaženie.

Pozmeňujúci návrh 21

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (13) | Mal by sa zefektívniť obsah plánov monitorovania s cieľom zohľadniť globálny systém zberu údajov IMO okrem tých častí plánu, ktoré sú nutné na zabezpečenie toho, aby sa podľa nariadenia EÚ MNO monitorovali a nahlasovali iba údaje súvisiace s EÚ. Preto by všetky ustanovenia
  „per voyage“
  mali zostať súčasťou plánu monitorovania. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13)

Mal by sa zefektívniť obsah plánov monitorovania s cieľom zohľadniť globálny systém zberu údajov IMO okrem tých častí plánu, ktoré sú nutné na zabezpečenie toho, aby sa podľa nariadenia EÚ MNO monitorovali a nahlasovali iba údaje súvisiace s EÚ. Preto by všetky ustanovenia
  „per voyage“
  mali zostať súčasťou plánu monitorovania.

| (13) | Mal by sa zefektívniť obsah plánov monitorovania s cieľom zohľadniť globálny systém zberu údajov IMO okrem tých častí plánu, ktoré sú nutné na zabezpečenie toho, aby sa podľa nariadenia EÚ
  o
  MNO monitorovali a nahlasovali iba údaje súvisiace s EÚ. Preto by všetky ustanovenia o 
  monitorovaní „za jednotlivé plavby“
  mali zostať súčasťou plánu monitorovania.
  Komisia by tiež mala pomáhať členským štátom výmenou odborných znalostí a osvedčených postupov, ako aj implementáciou nových technológií s cieľom zmenšiť administratívne prekážky a efektívne a bezpečne získavať údaje. |
| --- | --- |

(13)

Mal by sa zefektívniť obsah plánov monitorovania s cieľom zohľadniť globálny systém zberu údajov IMO okrem tých častí plánu, ktoré sú nutné na zabezpečenie toho, aby sa podľa nariadenia EÚ
  o
  MNO monitorovali a nahlasovali iba údaje súvisiace s EÚ. Preto by všetky ustanovenia o 
  monitorovaní „za jednotlivé plavby“
  mali zostať súčasťou plánu monitorovania.
  Komisia by tiež mala pomáhať členským štátom výmenou odborných znalostí a osvedčených postupov, ako aj implementáciou nových technológií s cieľom zmenšiť administratívne prekážky a efektívne a bezpečne získavať údaje.

Pozmeňujúci návrh 22

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (13a) | Posúdenie vplyvu, ktoré Komisia vykonala v roku 2013 a ktoré sprevádzalo návrh nariadenia EÚ o MNO, preukázalo účinnosť EU ETS pre emisie z námornej dopravy a určilo systém EU ETS alebo kompenzačný fond založený na cieľoch ako možnosti, ktoré by mohli zabezpečiť potrebné zníženie emisií v tomto odvetví. V záujme zahrnutia námornej dopravy do úsilia Únie o zníženie emisií by sa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES1a mala zmeniť tak, aby sa vzťahovala na emisie z námornej dopravy. Komisia by mala prijať delegované akty na stanovenie celkového množstva kvót pre námornú dopravu v súlade s ďalšími odvetviami, ako aj metódy prideľovania kvót pre námornú dopravu výlučne formou aukcií. Pri príprave týchto delegovaných aktov by Komisia mala aktualizovať posúdenie vplyvu z roku 2013, najmä s cieľom zohľadniť cieľ Únie v oblasti zníženia emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve do roku 2030 a cieľ týkajúci sa klimatickej neutrality, ako sa vymedzuje v nariadení (EÚ) .../... [európsky klimatický predpis], ako aj hospodársky vplyv, a to aj z hľadiska možných rizík neplánovaných modálnych zmien a úniku uhlíka. Komisia by mala zverejniť výsledky uvedeného posúdenia. Je dôležité, aby Únia a jej členské štáty podporovali opatrenia na medzinárodnej úrovni s cieľom znížiť klimatický vplyv námornej dopravy. Komisia by mala pravidelne preskúmavať akýkoľvek pokrok smerom k prijatiu opatrenia IMO založeného na trhu, a v prípade prijatia globálneho opatrenia založeného na trhu by mala zvážiť, ako zabezpečiť súlad medzi opatreniami Únie a globálnymi opatreniami spôsobom, ktorý zachová environmentálnu integritu a účinnosť opatrení Únie v oblasti klímy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13a)

Posúdenie vplyvu, ktoré Komisia vykonala v roku 2013 a ktoré sprevádzalo návrh nariadenia EÚ o MNO, preukázalo účinnosť EU ETS pre emisie z námornej dopravy a určilo systém EU ETS alebo kompenzačný fond založený na cieľoch ako možnosti, ktoré by mohli zabezpečiť potrebné zníženie emisií v tomto odvetví. V záujme zahrnutia námornej dopravy do úsilia Únie o zníženie emisií by sa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES1a mala zmeniť tak, aby sa vzťahovala na emisie z námornej dopravy. Komisia by mala prijať delegované akty na stanovenie celkového množstva kvót pre námornú dopravu v súlade s ďalšími odvetviami, ako aj metódy prideľovania kvót pre námornú dopravu výlučne formou aukcií. Pri príprave týchto delegovaných aktov by Komisia mala aktualizovať posúdenie vplyvu z roku 2013, najmä s cieľom zohľadniť cieľ Únie v oblasti zníženia emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve do roku 2030 a cieľ týkajúci sa klimatickej neutrality, ako sa vymedzuje v nariadení (EÚ) .../... [európsky klimatický predpis], ako aj hospodársky vplyv, a to aj z hľadiska možných rizík neplánovaných modálnych zmien a úniku uhlíka. Komisia by mala zverejniť výsledky uvedeného posúdenia. Je dôležité, aby Únia a jej členské štáty podporovali opatrenia na medzinárodnej úrovni s cieľom znížiť klimatický vplyv námornej dopravy. Komisia by mala pravidelne preskúmavať akýkoľvek pokrok smerom k prijatiu opatrenia IMO založeného na trhu, a v prípade prijatia globálneho opatrenia založeného na trhu by mala zvážiť, ako zabezpečiť súlad medzi opatreniami Únie a globálnymi opatreniami spôsobom, ktorý zachová environmentálnu integritu a účinnosť opatrení Únie v oblasti klímy.

Pozmeňujúci návrh 23

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (13b) | Úspešný prechod na námornú dopravu s nulovými emisiami si vyžaduje integrovaný prístup a vhodné prostredie umožňujúce stimuláciu inovácií tak na lodiach, ako aj v prístavoch. Takéto priaznivé prostredie zahŕňa verejné a súkromné investície do výskumu a inovácií, technologické a prevádzkové opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti lodí a zavádzanie udržateľných alternatívnych palív, ako je vodík a amoniak, ktoré sa vyrábajú z obnoviteľných zdrojov energie, a technológií pohonu s nulovými emisiami vrátane potrebnej palivovej a nabíjacej infraštruktúry v prístavoch. Z výnosov z aukcií námorných kvót v rámci EU ETS by sa mal zriadiť Oceánsky fond s cieľom zlepšiť energetickú efektívnosť lodí a podporiť investície podporujúce dekarbonizáciu námornej dopravy vrátane príbrežnej námornej dopravy a prístavov. Komisia by mala vypracovať aj opatrenia na reguláciu prístupu lodí, ktoré najviac znečisťujú životné prostredie, do prístavov Únie a na uloženie povinnosti zakotveným lodiam na fosílne palivá, aby využívali elektrinu z pobrežnej siete alebo alternatívne možnosti s nulovými emisiami. Komisia by mala posúdiť aj možnosť vyžadovať od prístavov, aby zaviedli poplatky za prestoje (demurrage) v závislosti od emisií. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13b)

Úspešný prechod na námornú dopravu s nulovými emisiami si vyžaduje integrovaný prístup a vhodné prostredie umožňujúce stimuláciu inovácií tak na lodiach, ako aj v prístavoch. Takéto priaznivé prostredie zahŕňa verejné a súkromné investície do výskumu a inovácií, technologické a prevádzkové opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti lodí a zavádzanie udržateľných alternatívnych palív, ako je vodík a amoniak, ktoré sa vyrábajú z obnoviteľných zdrojov energie, a technológií pohonu s nulovými emisiami vrátane potrebnej palivovej a nabíjacej infraštruktúry v prístavoch. Z výnosov z aukcií námorných kvót v rámci EU ETS by sa mal zriadiť Oceánsky fond s cieľom zlepšiť energetickú efektívnosť lodí a podporiť investície podporujúce dekarbonizáciu námornej dopravy vrátane príbrežnej námornej dopravy a prístavov. Komisia by mala vypracovať aj opatrenia na reguláciu prístupu lodí, ktoré najviac znečisťujú životné prostredie, do prístavov Únie a na uloženie povinnosti zakotveným lodiam na fosílne palivá, aby využívali elektrinu z pobrežnej siete alebo alternatívne možnosti s nulovými emisiami. Komisia by mala posúdiť aj možnosť vyžadovať od prístavov, aby zaviedli poplatky za prestoje (demurrage) v závislosti od emisií.

Pozmeňujúci návrh 24

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (13c) | Úspešný prechod na lode s nulovými emisiami a ekologické lode si vyžaduje integrovaný prístup na podporu inovačných opatrení v prospech ekologickejších lodí, napríklad pokiaľ ide o konštrukciu trupu, nové motory a udržateľné alternatívne palivá a veterný pohon, a operatívne opatrenia, ktoré je možné vykonať v krátkom čase, na zníženie spotreby paliva, a tým aj emisií, ako je zníženie rýchlosti alebo lepšie plánovanie trasy. Zníženie rýchlosti, známe aj ako pomalá plavba, sa vo veľkej miere testovalo medzi rokmi 2006 a 2012 v dôsledku prudkého nárastu cien paliva: zníženie rýchlosti o 10 % viedlo k zníženiu spotreby o približne 19 %

   (1a)

  a príslušnému zníženiu emisií. Opatrenia založené na trhu, ako EU ETS, podporia zníženie emisií a investície do výskumu a inovácie s cieľom zlepšiť energetickú efektívnosť lodí a zavádzanie udržateľných alternatívnych palív a technológií pohonu vrátane potrebnej palivovej a nabíjacej infraštruktúry v prístavoch a vnútrozemských prístavoch. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13c)

Úspešný prechod na lode s nulovými emisiami a ekologické lode si vyžaduje integrovaný prístup na podporu inovačných opatrení v prospech ekologickejších lodí, napríklad pokiaľ ide o konštrukciu trupu, nové motory a udržateľné alternatívne palivá a veterný pohon, a operatívne opatrenia, ktoré je možné vykonať v krátkom čase, na zníženie spotreby paliva, a tým aj emisií, ako je zníženie rýchlosti alebo lepšie plánovanie trasy. Zníženie rýchlosti, známe aj ako pomalá plavba, sa vo veľkej miere testovalo medzi rokmi 2006 a 2012 v dôsledku prudkého nárastu cien paliva: zníženie rýchlosti o 10 % viedlo k zníženiu spotreby o približne 19 %

   (1a)

  a príslušnému zníženiu emisií. Opatrenia založené na trhu, ako EU ETS, podporia zníženie emisií a investície do výskumu a inovácie s cieľom zlepšiť energetickú efektívnosť lodí a zavádzanie udržateľných alternatívnych palív a technológií pohonu vrátane potrebnej palivovej a nabíjacej infraštruktúry v prístavoch a vnútrozemských prístavoch.

Pozmeňujúci návrh 25

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 14 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (14a) | S cieľom zachovať vysokú kvalitu údajov uvádzaných v registri THETIS-MRV by sa Európskej námornej bezpečnostnej agentúre (EMSA) mali udeliť potrebné právomoci a zdroje, aby mohla kontrolovať správy o emisiách, ktoré overovatelia overili ako uspokojivé. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14a)

S cieľom zachovať vysokú kvalitu údajov uvádzaných v registri THETIS-MRV by sa Európskej námornej bezpečnostnej agentúre (EMSA) mali udeliť potrebné právomoci a zdroje, aby mohla kontrolovať správy o emisiách, ktoré overovatelia overili ako uspokojivé.

Pozmeňujúci návrh 26

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 14 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (14b) | Komisia by mala preskúmať fungovanie nariadenia (EÚ) 2015/757 s prihliadnutím na skúsenosti získané pri vykonávaní uvedeného nariadenia a globálneho systému zberu údajov IMO, ako aj na ďalší príslušný vývoj zameraný na zníženie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14b)

Komisia by mala preskúmať fungovanie nariadenia (EÚ) 2015/757 s prihliadnutím na skúsenosti získané pri vykonávaní uvedeného nariadenia a globálneho systému zberu údajov IMO, ako aj na ďalší príslušný vývoj zameraný na zníženie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy.

Pozmeňujúci návrh 27

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 14 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (14c) | Námorná doprava je aj zdrojom látok znečisťujúcich ovzdušie, ako sú oxidy síry (SOx), oxidy dusíka (NOx), tuhé častice (PM), látky poškodzujúce ozónovú vrstvu a prchavé organické zlúčeniny1a. Látky znečisťujúce ovzdušie vplývajú na životné prostredie aj zdravie občanov, najmä tých, ktorí žijú alebo pracujú v pobrežných alebo prístavných oblastiach. Komisia by mala do júna 2021 preskúmať príslušné právne predpisy a predložiť konkrétne návrhy na riešenie problému emisií znečisťujúcich ovzdušie z námornej dopravy. Komisia by mala pracovať aj na rozšírení oblastí kontroly emisií síry (SECA) a oblastí kontroly emisií NOx (NECA) vo všetkých európskych moriach, a to aj v Stredozemnom mori, a ďalej riešiť problém vypúšťania vody z práčok plynov a vypúšťania ďalších látok, napríklad balastovej vody, uhľovodíkov, ťažkých kovov a chemických látok, do otvorených vôd, ako aj problém vplyvu takýchto látok na morskú biodiverzitu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14c)

Námorná doprava je aj zdrojom látok znečisťujúcich ovzdušie, ako sú oxidy síry (SOx), oxidy dusíka (NOx), tuhé častice (PM), látky poškodzujúce ozónovú vrstvu a prchavé organické zlúčeniny1a. Látky znečisťujúce ovzdušie vplývajú na životné prostredie aj zdravie občanov, najmä tých, ktorí žijú alebo pracujú v pobrežných alebo prístavných oblastiach. Komisia by mala do júna 2021 preskúmať príslušné právne predpisy a predložiť konkrétne návrhy na riešenie problému emisií znečisťujúcich ovzdušie z námornej dopravy. Komisia by mala pracovať aj na rozšírení oblastí kontroly emisií síry (SECA) a oblastí kontroly emisií NOx (NECA) vo všetkých európskych moriach, a to aj v Stredozemnom mori, a ďalej riešiť problém vypúšťania vody z práčok plynov a vypúšťania ďalších látok, napríklad balastovej vody, uhľovodíkov, ťažkých kovov a chemických látok, do otvorených vôd, ako aj problém vplyvu takýchto látok na morskú biodiverzitu.

Pozmeňujúci návrh 28

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 15

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (15) | Cieľom nariadenia (EÚ) 2015/757 je monitorovať, nahlasovať a overovať emisie
  CO2

  z lodí, ktoré
  sa
  zastavujú v prístavoch EHP,
  ako prvý krok v rámci postupného znižovania
  emisií skleníkových plynov. Nedá sa to uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu rozsahu a účinkov skôr na úrovni Únie. Mal by sa zohľadniť globálny systém zberu údajov IMO a týmto nariadením sa zaručuje kontinuita, pokiaľ ide o porovnateľnosť a spoľahlivosť zozbieraných údajov na základe jednotného súboru požiadaviek. Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(15)

Cieľom nariadenia (EÚ) 2015/757 je monitorovať, nahlasovať a overovať emisie
  CO2

  z lodí, ktoré
  sa
  zastavujú v prístavoch EHP,
  ako prvý krok v rámci postupného znižovania
  emisií skleníkových plynov. Nedá sa to uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu rozsahu a účinkov skôr na úrovni Únie. Mal by sa zohľadniť globálny systém zberu údajov IMO a týmto nariadením sa zaručuje kontinuita, pokiaľ ide o porovnateľnosť a spoľahlivosť zozbieraných údajov na základe jednotného súboru požiadaviek. Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (15) | Cieľom nariadenia (EÚ) 2015/757 je monitorovať, nahlasovať a overovať emisie
  skleníkových plynov
  z lodí, ktoré zastavujú v prístavoch EHP,
  aby sa znížila ich priemerná uhlíková náročnosť na prepravnú činnosť, a to aj významným znížením ich emisií počas kotvenia, a oceniť tieto emisie tak, aby sa znížili
  emisie skleníkových plynov
  z námorného odvetvia
  . Nedá sa to uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu rozsahu a účinkov skôr na úrovni Únie. Mal by sa zohľadniť globálny systém zberu údajov IMO a týmto nariadením sa zaručuje kontinuita, pokiaľ ide o porovnateľnosť a spoľahlivosť zozbieraných údajov na základe jednotného súboru požiadaviek. Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(15)

Cieľom nariadenia (EÚ) 2015/757 je monitorovať, nahlasovať a overovať emisie
  skleníkových plynov
  z lodí, ktoré zastavujú v prístavoch EHP,
  aby sa znížila ich priemerná uhlíková náročnosť na prepravnú činnosť, a to aj významným znížením ich emisií počas kotvenia, a oceniť tieto emisie tak, aby sa znížili
  emisie skleníkových plynov
  z námorného odvetvia
  . Nedá sa to uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu rozsahu a účinkov skôr na úrovni Únie. Mal by sa zohľadniť globálny systém zberu údajov IMO a týmto nariadením sa zaručuje kontinuita, pokiaľ ide o porovnateľnosť a spoľahlivosť zozbieraných údajov na základe jednotného súboru požiadaviek. Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

Pozmeňujúci návrh 29

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 15 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (15a) | Prechod na klimaticky neutrálnu lodnú dopravu sa ešte neuskutočnil a regulačné opatrenia v tejto súvislosti boli doteraz nedostatočné. Prístavy môžu zohrávať významnú úlohu pri dekarbonizácii námornej dopravy. Prevádzkovatelia lodí vstupujúcich do prístavov Únie by mali byť povinní zabezpečiť, napríklad prostredníctvom pripojenia na pobrežnú elektrickú sieť, aby ich lode v kotvisku nevypúšťali emisie skleníkových plynov alebo látok znečisťujúcich ovzdušie. To je obzvlášť dôležité v prípade kotvísk v blízkosti mestských oblastí, a to v záujme zníženia účinkov znečistenia ovzdušia na ľudské zdravie. Vzhľadom na rozdielny vplyv lodí v súvislosti s emisiami skleníkových plynov a látok znečisťujúcich ovzdušie by sa od najviac znečisťujúcich lodí vrátane veľkých osobných lodí malo vyžadovať v prvom rade splnenie uvedenej požiadavky. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(15a)

Prechod na klimaticky neutrálnu lodnú dopravu sa ešte neuskutočnil a regulačné opatrenia v tejto súvislosti boli doteraz nedostatočné. Prístavy môžu zohrávať významnú úlohu pri dekarbonizácii námornej dopravy. Prevádzkovatelia lodí vstupujúcich do prístavov Únie by mali byť povinní zabezpečiť, napríklad prostredníctvom pripojenia na pobrežnú elektrickú sieť, aby ich lode v kotvisku nevypúšťali emisie skleníkových plynov alebo látok znečisťujúcich ovzdušie. To je obzvlášť dôležité v prípade kotvísk v blízkosti mestských oblastí, a to v záujme zníženia účinkov znečistenia ovzdušia na ľudské zdravie. Vzhľadom na rozdielny vplyv lodí v súvislosti s emisiami skleníkových plynov a látok znečisťujúcich ovzdušie by sa od najviac znečisťujúcich lodí vrátane veľkých osobných lodí malo vyžadovať v prvom rade splnenie uvedenej požiadavky.

Pozmeňujúci návrh 30

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 15 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (15b) | Prevádzkovatelia lodí by mali zabezpečiť, aby prevádzkovali plavidlá energeticky čo najúčinnejšie a udržali emisie na čo najnižšej úrovni. Stavitelia lodí by mali zabezpečiť, aby zníženie emisií bolo prioritou pri stavbe nových lodí. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(15b)

Prevádzkovatelia lodí by mali zabezpečiť, aby prevádzkovali plavidlá energeticky čo najúčinnejšie a udržali emisie na čo najnižšej úrovni. Stavitelia lodí by mali zabezpečiť, aby zníženie emisií bolo prioritou pri stavbe nových lodí.

Pozmeňujúci návrh 31

Návrh nariadenia

Článok 1 – názov (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Zmeny nariadenia (EÚ) 2015/757 |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Zmeny nariadenia (EÚ) 2015/757

Pozmeňujúci návrh 32

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek - 1 (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Nariadenie (EÚ) 2015/757 sa mení takto: |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Nariadenie (EÚ) 2015/757 sa mení takto:

Pozmeňujúci návrh 33

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek - 1 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Odôvodnenie 23

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -1a.
     
  Odôvodnenie 23 sa nahrádza takto: |
| (23) | Na
  ostatné skleníkové plyny, látky ovplyvňujúce klímu
  alebo
  látky znečisťujúce ovzdušie
  by sa systém MRV Únie v tejto fáze nemal vzťahovať, aby sa predišlo požiadavkám na inštaláciu meracích zariadení, ktoré nie sú
  dostatočne spoľahlivé
  ani
  komerčne dostupné
  , čo by bránilo používaniu tohto systému
  . |

Platný text

Pozmeňujúci návrh

-1a.
     
  Odôvodnenie 23 sa nahrádza takto:

(23)

Na
  ostatné skleníkové plyny, látky ovplyvňujúce klímu
  alebo
  látky znečisťujúce ovzdušie
  by sa systém MRV Únie v tejto fáze nemal vzťahovať, aby sa predišlo požiadavkám na inštaláciu meracích zariadení, ktoré nie sú
  dostatočne spoľahlivé
  ani
  komerčne dostupné
  , čo by bránilo používaniu tohto systému
  .

Na

alebo

by sa systém MRV Únie v tejto fáze nemal vzťahovať, aby sa predišlo požiadavkám na inštaláciu meracích zariadení, ktoré nie sú

ani

, čo by bránilo používaniu tohto systému

| „(23) | Systém MRV Únie by sa mal rozšíriť, aby zahrnul aj
  ostatné skleníkové plyny, látky ovplyvňujúce klímu
  a
  látky znečisťujúce ovzdušie
  , pre ktoré existujú
  dostatočne spoľahlivé
  alebo
  komerčné dostupné
  meracie zariadenia, a to v záujme lepšej ochrany klímy, životného prostredia a ľudského zdravia
  .“ |
| --- | --- |

„(23)

Systém MRV Únie by sa mal rozšíriť, aby zahrnul aj
  ostatné skleníkové plyny, látky ovplyvňujúce klímu
  a
  látky znečisťujúce ovzdušie
  , pre ktoré existujú
  dostatočne spoľahlivé
  alebo
  komerčné dostupné
  meracie zariadenia, a to v záujme lepšej ochrany klímy, životného prostredia a ľudského zdravia
  .“

Pozmeňujúci návrh 34

Pozmeňujúci návrh 34

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek - 1 b (nový)

Článok 1 – odsek - 1 b (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 1

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -1b.
     
  Článok 1 sa nahrádza takto: |
| Článok 1 | „Článok 1 |
| Predmet úpravy | Predmet úpravy |
| S cieľom podporiť znižovanie emisií oxidu uhličitého (CO2) z námornej dopravy nákladovo efektívnym spôsobom sa týmto
  nariadením stanovujú pravidlá presného monitorovania, nahlasovania a overovania emisií
  CO2

  a ostatných relevantných informácií od lodí, ktoré prichádzajú do prístavov, nachádzajú sa v prístavoch alebo odchádzajú z prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu. | Týmto
  nariadením
  sa
  stanovujú pravidlá presného monitorovania, nahlasovania a overovania emisií
  skleníkových plynov
  a ostatných relevantných informácií od lodí, ktoré prichádzajú do prístavov, nachádzajú sa v prístavoch alebo odchádzajú z prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu.
  S cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality celého hospodárstva Únie, ako sa vymedzuje v nariadení (EÚ) .../... [európsky klimatický predpis], pričom sa zohľadňuje počiatočná stratégia IMO na zníženie emisií skleníkových plynov z lodí, prijatá 13. apríla 2018, sa týmto nariadením ukladajú spoločnostiam povinnosti s cieľom znížiť ich ročné priemerné emisie CO2 na prepravnú činnosť v súlade s článkom 12a.
  “ |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-1b.
     
  Článok 1 sa nahrádza takto:

Článok 1

„Článok 1

Predmet úpravy

Predmet úpravy

S cieľom podporiť znižovanie emisií oxidu uhličitého (CO2) z námornej dopravy nákladovo efektívnym spôsobom sa týmto
  nariadením stanovujú pravidlá presného monitorovania, nahlasovania a overovania emisií
  CO2

  a ostatných relevantných informácií od lodí, ktoré prichádzajú do prístavov, nachádzajú sa v prístavoch alebo odchádzajú z prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu.

S cieľom podporiť znižovanie emisií oxidu uhličitého (CO2

CO2

Týmto
  nariadením
  sa
  stanovujú pravidlá presného monitorovania, nahlasovania a overovania emisií
  skleníkových plynov
  a ostatných relevantných informácií od lodí, ktoré prichádzajú do prístavov, nachádzajú sa v prístavoch alebo odchádzajú z prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu.
  S cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality celého hospodárstva Únie, ako sa vymedzuje v nariadení (EÚ) .../... [európsky klimatický predpis], pričom sa zohľadňuje počiatočná stratégia IMO na zníženie emisií skleníkových plynov z lodí, prijatá 13. apríla 2018, sa týmto nariadením ukladajú spoločnostiam povinnosti s cieľom znížiť ich ročné priemerné emisie CO2 na prepravnú činnosť v súlade s článkom 12a.
  “

Týmto

sa

skleníkových plynov

S cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality celého hospodárstva Únie, ako sa vymedzuje v nariadení (EÚ) .../... [európsky klimatický predpis], pričom sa zohľadňuje počiatočná stratégia IMO na zníženie emisií skleníkových plynov z lodí, prijatá 13. apríla 2018, sa týmto nariadením ukladajú spoločnostiam povinnosti s cieľom znížiť ich ročné priemerné emisie CO2

Pozmeňujúci návrh 35

Pozmeňujúci návrh 35

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek - 1 c (nový)

Článok 1 – odsek - 1 c (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 2 – odsek 1

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -1c.
     
  V článku 2 sa odsek 1 nahrádza takto: |
| 1.   Toto nariadenie sa vzťahuje na lode s hrubou priestornosťou
  nad
  5 000 Gt v súvislosti s emisiami
  CO2

  vypustenými počas ich plavieb z posledného prístavu zastavenia do prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu a z prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu do ďalšieho prístavu zastavenia, ako aj počas plavieb v prístavoch zastavenia
  podliehajúcimi
  právomoci členského štátu. | „1.   Toto nariadenie sa vzťahuje na lode s hrubou priestornosťou 5 000 Gt
  a viac
  v súvislosti s emisiami
  skleníkových plynov
  vypustenými počas ich plavieb z posledného prístavu zastavenia do prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu a z prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu do ďalšieho prístavu zastavenia, ako aj počas plavieb v prístavoch zastavenia
  podliehajúcich
  právomoci členského štátu.“ |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-1c.
     
  V článku 2 sa odsek 1 nahrádza takto:

1.   Toto nariadenie sa vzťahuje na lode s hrubou priestornosťou
  nad
  5 000 Gt v súvislosti s emisiami
  CO2

  vypustenými počas ich plavieb z posledného prístavu zastavenia do prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu a z prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu do ďalšieho prístavu zastavenia, ako aj počas plavieb v prístavoch zastavenia
  podliehajúcimi
  právomoci členského štátu.

„1.   Toto nariadenie sa vzťahuje na lode s hrubou priestornosťou 5 000 Gt
  a viac
  v súvislosti s emisiami
  skleníkových plynov
  vypustenými počas ich plavieb z posledného prístavu zastavenia do prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu a z prístavu zastavenia podliehajúceho právomoci členského štátu do ďalšieho prístavu zastavenia, ako aj počas plavieb v prístavoch zastavenia
  podliehajúcich
  právomoci členského štátu.“

Pozmeňujúci návrh 36

Pozmeňujúci návrh 36

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – písmeno -a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – písmeno -a (nové)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 3 – odsek 1 – písmeno a a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -a) | vkladá sa toto písmeno:









  „aa) | ‚emisie skleníkových plynov‘ znamenajú uvoľňovanie skleníkových plynov uvedených v prílohe II k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES

   (*1)

  z lodí; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-a)

-a)

vkladá sa toto písmeno:

„aa)

„aa)

‚emisie skleníkových plynov‘ znamenajú uvoľňovanie skleníkových plynov uvedených v prílohe II k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES

   (*1)

  z lodí;

‚emisie skleníkových plynov‘ znamenajú uvoľňovanie skleníkových plynov uvedených v prílohe II k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES

*1

z lodí;

Pozmeňujúci návrh 37

Pozmeňujúci návrh 37

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – písmeno -a a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – písmeno -a a (nové)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 3 – odsek 1 – písmeno b

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | -aa) | písmeno b) sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

-aa)

-aa)

písmeno b) sa nahrádza takto:

| b) | „prístav zastavenia“ je prístav, kde sa loď zastaví, aby naložila alebo vyložila
  náklad
  alebo
  cestujúcich
  , s výnimkou zastávok určených výhradne na účely doplnenia paliva, zásob, odpočinku posádky, zastávky v suchom doku alebo opráv lode a/alebo jej vybavenia, zastávok v prístave, ak loď potrebuje pomoc alebo je v núdzovej situácii, transferov z lode na loď mimo prístavu a zastávok s výlučným cieľom nájsť útočisko pred nepriaznivým počasím alebo zastávok potrebných v rámci pátracích a záchranných akcií; |
| --- | --- |

b)

„prístav zastavenia“ je prístav, kde sa loď zastaví, aby naložila alebo vyložila
  náklad
  alebo
  cestujúcich
  , s výnimkou zastávok určených výhradne na účely doplnenia paliva, zásob, odpočinku posádky, zastávky v suchom doku alebo opráv lode a/alebo jej vybavenia, zastávok v prístave, ak loď potrebuje pomoc alebo je v núdzovej situácii, transferov z lode na loď mimo prístavu a zastávok s výlučným cieľom nájsť útočisko pred nepriaznivým počasím alebo zastávok potrebných v rámci pátracích a záchranných akcií;

náklad

cestujúcich

| | „b) | ‚prístav zastavenia‘ je prístav, kde sa loď zastaví, aby naložila alebo vyložila
  podstatnú časť svojho nákladu
  alebo
  aby sa nalodili alebo vylodili cestujúci
  , s výnimkou zastávok určených výhradne na účely doplnenia paliva, zásob, odpočinku posádky, zastávky v suchom doku alebo opráv lode a/alebo jej vybavenia, zastávok v prístave, ak loď potrebuje pomoc alebo je v núdzovej situácii, transferov z lode na loď mimo prístavu a zastávok s výlučným cieľom nájsť útočisko pred nepriaznivým počasím alebo zastávok potrebných v rámci pátracích a záchranných akcií;“ |
| --- | --- | --- |

„b)

‚prístav zastavenia‘ je prístav, kde sa loď zastaví, aby naložila alebo vyložila
  podstatnú časť svojho nákladu
  alebo
  aby sa nalodili alebo vylodili cestujúci
  , s výnimkou zastávok určených výhradne na účely doplnenia paliva, zásob, odpočinku posádky, zastávky v suchom doku alebo opráv lode a/alebo jej vybavenia, zastávok v prístave, ak loď potrebuje pomoc alebo je v núdzovej situácii, transferov z lode na loď mimo prístavu a zastávok s výlučným cieľom nájsť útočisko pred nepriaznivým počasím alebo zastávok potrebných v rámci pátracích a záchranných akcií;“

podstatnú časť svojho nákladu

aby sa nalodili alebo vylodili cestujúci

Pozmeňujúci návrh 38

Pozmeňujúci návrh 38

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – písmeno a

Článok 1 – odsek 1 – písmeno a

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 3 – odsek 1 – písmeno d

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | „spoločnosť“ je majiteľ lode alebo akákoľvek iná organizácia alebo osoba, ako je napríklad manažér alebo
  prenajímateľ
  lode bez posádky, ktorá od majiteľa lode prevzala zodpovednosť za jej prevádzku a 
  súhlasila s tým, že prevezme všetky záväzky a povinnosti vyplývajúce z nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006
  ; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

d)

„spoločnosť“ je majiteľ lode alebo akákoľvek iná organizácia alebo osoba, ako je napríklad manažér alebo
  prenajímateľ
  lode bez posádky, ktorá od majiteľa lode prevzala zodpovednosť za jej prevádzku a 
  súhlasila s tým, že prevezme všetky záväzky a povinnosti vyplývajúce z nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006
  ;

prenajímateľ

súhlasila s tým, že prevezme všetky záväzky a povinnosti vyplývajúce z nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006

| „d) | ‚spoločnosť‘ je majiteľ lode alebo akákoľvek iná organizácia alebo osoba, ako je napríklad manažér
  , nájomca lode
  alebo
  nájomca
  lode bez posádky, ktorá od majiteľa lode prevzala zodpovednosť za jej
  komerčnú
  prevádzku a 
  je zodpovedná za úhradu nákladov na palivo spotrebované loďou
  ;“ |
| --- | --- |

„d)

‚spoločnosť‘ je majiteľ lode alebo akákoľvek iná organizácia alebo osoba, ako je napríklad manažér
  , nájomca lode
  alebo
  nájomca
  lode bez posádky, ktorá od majiteľa lode prevzala zodpovednosť za jej
  komerčnú
  prevádzku a 
  je zodpovedná za úhradu nákladov na palivo spotrebované loďou
  ;“

, nájomca lode

nájomca

komerčnú

je zodpovedná za úhradu nákladov na palivo spotrebované loďou

Pozmeňujúci návrh 39

Pozmeňujúci návrh 39

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – písmeno a a (nové)

Článok 1 – odsek 1 – písmeno a a (nové)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 3 – odsek 1 – písmeno i

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | aa) | písmeno i) sa nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

aa)

aa)

písmeno i) sa nahrádza takto:

písmeno i) sa nahrádza takto:

| i) | „ostatné relevantné informácie“ sú informácie súvisiace s emisiami CO2 spôsobenými spotrebou paliva, s prepravnými činnosťami a energetickou efektívnosťou lodí, ktoré umožňujú analýzu emisných trendov a hodnotenie
  výkonnosti
  lodí; |
| --- | --- |

i)

„ostatné relevantné informácie“ sú informácie súvisiace s emisiami CO2 spôsobenými spotrebou paliva, s prepravnými činnosťami a energetickou efektívnosťou lodí, ktoré umožňujú analýzu emisných trendov a hodnotenie
  výkonnosti
  lodí;

2

výkonnosti

| | „i) | ‚ostatné relevantné informácie‘ sú informácie súvisiace s emisiami CO2 spôsobenými spotrebou paliva, s prepravnými činnosťami
  , s dodávkami energie z pobrežia na loď počas kotvenia
  a energetickou efektívnosťou lodí, ktoré umožňujú analýzu emisných trendov a hodnotenie
  vlastností
  lodí;“ |
| --- | --- | --- |

„i)

‚ostatné relevantné informácie‘ sú informácie súvisiace s emisiami CO2 spôsobenými spotrebou paliva, s prepravnými činnosťami
  , s dodávkami energie z pobrežia na loď počas kotvenia
  a energetickou efektívnosťou lodí, ktoré umožňujú analýzu emisných trendov a hodnotenie
  vlastností
  lodí;“

2

, s dodávkami energie z pobrežia na loď počas kotvenia

vlastností

Pozmeňujúci návrh 40

Pozmeňujúci návrh 40

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 a (nový)

Článok 1 – odsek 1 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 4 – odsek 1

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  V článku 4 sa odsek 1 nahrádza takto: |
| 1.   V súlade s článkami 8 až 12 spoločnosti za každú
  svoju
  loď monitorujú a nahlasujú relevantné parametre počas obdobia nahlasovania. Spoločnosti vykonávajú uvedené monitorovanie a nahlasovanie v každom prístave podliehajúcom právomoci členského štátu a v súvislosti s každou plavbou do prístavu alebo z prístavu podliehajúcemu právomoci členského štátu. | „1.   V súlade s článkami 8 až 12 spoločnosti za každú loď
  , ktorej komerčná prevádzka je pod ich kontrolou,
  monitorujú a nahlasujú relevantné parametre počas obdobia nahlasovania. Spoločnosti vykonávajú uvedené monitorovanie a nahlasovanie v každom prístave podliehajúcom právomoci členského štátu a v súvislosti s každou plavbou do prístavu alebo z prístavu podliehajúcemu právomoci členského štátu.“ |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1a.
     
  V článku 4 sa odsek 1 nahrádza takto:

1.   V súlade s článkami 8 až 12 spoločnosti za každú
  svoju
  loď monitorujú a nahlasujú relevantné parametre počas obdobia nahlasovania. Spoločnosti vykonávajú uvedené monitorovanie a nahlasovanie v každom prístave podliehajúcom právomoci členského štátu a v súvislosti s každou plavbou do prístavu alebo z prístavu podliehajúcemu právomoci členského štátu.

„1.   V súlade s článkami 8 až 12 spoločnosti za každú loď
  , ktorej komerčná prevádzka je pod ich kontrolou,
  monitorujú a nahlasujú relevantné parametre počas obdobia nahlasovania. Spoločnosti vykonávajú uvedené monitorovanie a nahlasovanie v každom prístave podliehajúcom právomoci členského štátu a v súvislosti s každou plavbou do prístavu alebo z prístavu podliehajúcemu právomoci členského štátu.“

Pozmeňujúci návrh 41

Pozmeňujúci návrh 41

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 b (nový)

Článok 1 – odsek 1 b (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 5 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  V článku 5 sa dopĺňa tento odsek: |
| | „2a.
     
  Do 31. decembra 2021 Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť toto nariadenie spresnením metód určovania emisií metánu (CH4).




  Okrem prijatia delegovaných aktov uvedených v prvom pododseku Komisia do 31. decembra 2021 posúdi globálny klimatický vplyv emisií skleníkových plynov iných ako CO2 a CH4 z lodí, ktoré prichádzajú do prístavov, nachádzajú sa v prístavoch alebo odchádzajú z prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu, a predloží o ňom správu Európskemu parlamentu a Rade. K tejto správe sa v prípade potreby pripojí legislatívny návrh zaoberajúci sa otázkou, ako riešiť tieto emisie.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1b.
     
  V článku 5 sa dopĺňa tento odsek:

„2a.
     
  Do 31. decembra 2021 Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť toto nariadenie spresnením metód určovania emisií metánu (CH4).

Okrem prijatia delegovaných aktov uvedených v prvom pododseku Komisia do 31. decembra 2021 posúdi globálny klimatický vplyv emisií skleníkových plynov iných ako CO2 a CH4 z lodí, ktoré prichádzajú do prístavov, nachádzajú sa v prístavoch alebo odchádzajú z prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu, a predloží o ňom správu Európskemu parlamentu a Rade. K tejto správe sa v prípade potreby pripojí legislatívny návrh zaoberajúci sa otázkou, ako riešiť tieto emisie.“

Pozmeňujúci návrh 72

Pozmeňujúci návrh 72

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno a – bod i a (nový)

Článok 1 – odsek 1 – bod 2 – písmeno a – bod i a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 6 – odsek 3 – písmeno c a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ia) | vkladá sa toto písmeno:










  „ca) | emisné faktory pre alternatívne palivá vrátane skvapalneného zemného plynu, biopalív, palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu s obsahom uhlíka sa vyjadrujú ekvivalentom CO2, zahŕňajú všetky skleníkové plyny a vychádzajú z posudzovania životného cyklu. Tieto emisné faktory určí Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24 ods. 2;“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ia)

ia)

vkladá sa toto písmeno:

vkladá sa toto písmeno:

„ca)

„ca)

emisné faktory pre alternatívne palivá vrátane skvapalneného zemného plynu, biopalív, palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu s obsahom uhlíka sa vyjadrujú ekvivalentom CO2, zahŕňajú všetky skleníkové plyny a vychádzajú z posudzovania životného cyklu. Tieto emisné faktory určí Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24 ods. 2;“

emisné faktory pre alternatívne palivá vrátane skvapalneného zemného plynu, biopalív, palív z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu s obsahom uhlíka sa vyjadrujú ekvivalentom CO2

Pozmeňujúci návrh 42

Pozmeňujúci návrh 42

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 3 – písmeno a

Článok 1 – odsek 3 – písmeno a

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 9 – odsek 1 – písmeno f

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| f) | prepravovaný náklad (dobrovoľný údaj); |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

f)

f)

prepravovaný náklad (dobrovoľný údaj);

prepravovaný náklad (dobrovoľný údaj);

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 43

Pozmeňujúci návrh 43

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 3 a (nový)

Článok 1 – odsek 3 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 9 – odsek 2 – písmeno a

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  V článku 9 ods. 2 sa písmeno a) nahrádza takto: |
| a) | všetky plavby
  lode počas obdobia nahlasovania
  začnú
  alebo
  skončia
  v prístave, ktorý podlieha právomoci členského štátu, a |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3a.
     
  V článku 9 ods. 2 sa písmeno a) nahrádza takto:

a)

všetky plavby
  lode počas obdobia nahlasovania
  začnú
  alebo
  skončia
  v prístave, ktorý podlieha právomoci členského štátu, a

všetky plavby

začnú

skončia

| „a) | najmenej 90 % plavieb
  lode počas obdobia nahlasovania
  sa začne
  alebo
  skončí
  v prístave, ktorý podlieha právomoci členského štátu, a“ |
| --- | --- |

„a)

najmenej 90 % plavieb
  lode počas obdobia nahlasovania
  sa začne
  alebo
  skončí
  v prístave, ktorý podlieha právomoci členského štátu, a“

najmenej 90 % plavieb

sa začne

skončí

Pozmeňujúci návrh 44

Pozmeňujúci návrh 44

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 4 – písmeno a a (nové)

Článok 1 – odsek 4 – písmeno a a (nové)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 10 – odsek 1 – písmeno j a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | aa) | dopĺňa sa toto písmeno:










  „ja) | prepravovaný náklad.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

aa)

aa)

dopĺňa sa toto písmeno:

dopĺňa sa toto písmeno:

„ja)

„ja)

prepravovaný náklad.“

prepravovaný náklad.“

Pozmeňujúci návrh 45

Pozmeňujúci návrh 45

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 5 – písmeno a

Článok 1 – odsek 5 – písmeno a

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 11 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Ak dôjde k zmene spoločnosti, predchádzajúca spoločnosť
  zašle
  Komisii a orgánom štátu, pod ktorého vlajkou sa loď plaví, čo najbližšie ku dňu dokončenia zmeny, nie však neskôr ako
  tri mesiace
  po takomto dni, správu, ktorá obsahuje rovnaké
  časti
  ako správa o emisiách, je
  však
  obmedzená na obdobie zodpovedajúce činnostiam vykonávaným v rámci jej zodpovednosti. | „2.   Ak dôjde k zmene spoločnosti, predchádzajúca spoločnosť
  predloží
  Komisii a orgánom štátu, pod ktorého vlajkou sa loď plaví,
  v deň dokončenia zmeny alebo
  čo najbližšie ku dňu dokončenia zmeny, nie však neskôr ako
  jeden mesiac
  po takomto dni správu, ktorá obsahuje rovnaké
  informácie
  ako správa o emisiách,
  ale
  je obmedzená na obdobie zodpovedajúce činnostiam vykonávaným v rámci jej zodpovednosti
  . Nová spoločnosť zabezpečí, aby všetky lode, za ktoré zodpovedá, spĺňali požiadavky tohto nariadenia po zvyšok obdobia nahlasovania nasledujúceho po zmene.
  “ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Ak dôjde k zmene spoločnosti, predchádzajúca spoločnosť
  zašle
  Komisii a orgánom štátu, pod ktorého vlajkou sa loď plaví, čo najbližšie ku dňu dokončenia zmeny, nie však neskôr ako
  tri mesiace
  po takomto dni, správu, ktorá obsahuje rovnaké
  časti
  ako správa o emisiách, je
  však
  obmedzená na obdobie zodpovedajúce činnostiam vykonávaným v rámci jej zodpovednosti.

„2.   Ak dôjde k zmene spoločnosti, predchádzajúca spoločnosť
  predloží
  Komisii a orgánom štátu, pod ktorého vlajkou sa loď plaví,
  v deň dokončenia zmeny alebo
  čo najbližšie ku dňu dokončenia zmeny, nie však neskôr ako
  jeden mesiac
  po takomto dni správu, ktorá obsahuje rovnaké
  informácie
  ako správa o emisiách,
  ale
  je obmedzená na obdobie zodpovedajúce činnostiam vykonávaným v rámci jej zodpovednosti
  . Nová spoločnosť zabezpečí, aby všetky lode, za ktoré zodpovedá, spĺňali požiadavky tohto nariadenia po zvyšok obdobia nahlasovania nasledujúceho po zmene.
  “

Pozmeňujúci návrh 46

Pozmeňujúci návrh 46

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 5 – písmeno b a (nové)

Článok 1 – odsek 5 – písmeno b a (nové)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 11 – odsek 3 – bod xi a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | v odseku 3 písm. a) sa dopĺňa tento bod:










  „xia) | prepravovaný náklad;“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ba)

ba)

v odseku 3 písm. a) sa dopĺňa tento bod:

v odseku 3 písm. a) sa dopĺňa tento bod:

„xia)

„xia)

prepravovaný náklad;“

prepravovaný náklad;“

Pozmeňujúci návrh 47

Pozmeňujúci návrh 47

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 5 – písmeno b b (nové)

Článok 1 – odsek 5 – písmeno b b (nové)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 11 – odsek 3 – bod xi b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | bb) | v odseku 3 písm. a) sa dopĺňa tento bod:










  „xib) | veľkosť lode;“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

bb)

bb)

v odseku 3 písm. a) sa dopĺňa tento bod:

v odseku 3 písm. a) sa dopĺňa tento bod:

„xib)

„xib)

veľkosť lode;“

veľkosť lode;“

Pozmeňujúci návrh 48

Pozmeňujúci návrh 48

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 5 a (nový)

Článok 1 – odsek 5 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Kapitola II a (nová) – článok 12 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Vkladá sa táto kapitola:





  „KAPITOLA IIa




  ZNIŽOVANIE EMISIÍ




  Článok 12a




  Znižovanie emisií





  1.
     
  Spoločnosti do roku 2030 lineárne znížia ročné emisie CO2 na prepravnú činnosť aspoň o 40 % v priemere za všetky lode, za ktoré sú zodpovedné, v porovnaní s priemerným výkonom na kategóriu lodí rovnakej veľkosti a typu vykázaným podľa tohto nariadenia.






  2.
     
  Ak v danom roku spoločnosť nedodrží ročné zníženie uvedené v odseku 1, Komisia uloží finančnú sankciu, ktorá je účinná, primeraná, odrádzajúca a zlučiteľná s trhovým systémom obchodovania s emisiami, ako je EU ETS. Zaplatenie pokuty za prekročenie emisií nezbavuje spoločnosť povinnosti podľa odseku 1 na obdobie do roku 2030. V prípade spoločností, ktoré nesplnili limity emisií stanovené podľa tohto článku, sa uplatňujú ustanovenia článku 20 ods. 3 a 4.






  3.
     
  Komisia prijme do ... [6 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť toto nariadenie vymedzením kategórií lodí uvedených v odseku 1, určením východiskovej hodnoty a koeficientu ročného lineárneho zníženia, ktorý sa má uplatniť pre každú kategóriu lodí, na základe údajov z THETIS-MRV vrátane povinného parametra ‚prepravovaný náklad‘ a z globálneho systému zberu údajov IMO, pričom sa v plnej miere uzná zníženie emisií, ktoré už vykonali spoločnosti ako ‚priekopníci dekarbonizácie‘, tak, aby sa dosiahol cieľ uvedený v odseku 1, stanovením pravidiel a prostriedkov výpočtu a výberu pokuty za prekročenie emisií uvedenej v odseku 2 a stanovením akéhokoľvek iného pravidla potrebného na dosiahnutie a overovanie súladu s týmto článkom.






  4.
     
  Do 12 mesiacov od prijatia opatrení zo strany IMO na vykonávanie počiatočnej stratégie znižovania emisií skleníkových plynov z lodí prijatej 13. apríla 2018 a pred tým, ako uvedené opatrenia nadobudnú účinnosť, Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma ambíciu a celkovú environmentálnu integritu opatrení, o ktorých rozhodla IMO, vrátane ich všeobecnej ambície vo vzťahu k cieľom v rámci Parížskej dohody, cieľu zníženia emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie do roku 2030 a cieľu klimatickej neutrality vymedzenému v nariadení (EÚ) .../... [európsky klimatický predpis].






  5.
     
  Komisia môže v prípade potreby k správe uvedenej v odseku 4 pripojiť legislatívny návrh Európskemu parlamentu a Rade na zmenu tohto nariadenia spôsobom, ktorý je v súlade s cieľom zachovania environmentálnej integrity a účinnosti opatrení Únie v oblasti klímy, a najmä cieľom zníženia emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie do roku 2030 a cieľom klimatickej neutrality vymedzeným v nariadení (EÚ) .../... [európsky klimatický predpis].“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5a.
     
  Vkladá sa táto kapitola:

„KAPITOLA IIa

ZNIŽOVANIE EMISIÍ

Článok 12a

Znižovanie emisií

1.
     
  Spoločnosti do roku 2030 lineárne znížia ročné emisie CO2 na prepravnú činnosť aspoň o 40 % v priemere za všetky lode, za ktoré sú zodpovedné, v porovnaní s priemerným výkonom na kategóriu lodí rovnakej veľkosti a typu vykázaným podľa tohto nariadenia.

2.
     
  Ak v danom roku spoločnosť nedodrží ročné zníženie uvedené v odseku 1, Komisia uloží finančnú sankciu, ktorá je účinná, primeraná, odrádzajúca a zlučiteľná s trhovým systémom obchodovania s emisiami, ako je EU ETS. Zaplatenie pokuty za prekročenie emisií nezbavuje spoločnosť povinnosti podľa odseku 1 na obdobie do roku 2030. V prípade spoločností, ktoré nesplnili limity emisií stanovené podľa tohto článku, sa uplatňujú ustanovenia článku 20 ods. 3 a 4.

3.
     
  Komisia prijme do ... [6 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] delegované akty v súlade s článkom 23 s cieľom doplniť toto nariadenie vymedzením kategórií lodí uvedených v odseku 1, určením východiskovej hodnoty a koeficientu ročného lineárneho zníženia, ktorý sa má uplatniť pre každú kategóriu lodí, na základe údajov z THETIS-MRV vrátane povinného parametra ‚prepravovaný náklad‘ a z globálneho systému zberu údajov IMO, pričom sa v plnej miere uzná zníženie emisií, ktoré už vykonali spoločnosti ako ‚priekopníci dekarbonizácie‘, tak, aby sa dosiahol cieľ uvedený v odseku 1, stanovením pravidiel a prostriedkov výpočtu a výberu pokuty za prekročenie emisií uvedenej v odseku 2 a stanovením akéhokoľvek iného pravidla potrebného na dosiahnutie a overovanie súladu s týmto článkom.

4.
     
  Do 12 mesiacov od prijatia opatrení zo strany IMO na vykonávanie počiatočnej stratégie znižovania emisií skleníkových plynov z lodí prijatej 13. apríla 2018 a pred tým, ako uvedené opatrenia nadobudnú účinnosť, Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma ambíciu a celkovú environmentálnu integritu opatrení, o ktorých rozhodla IMO, vrátane ich všeobecnej ambície vo vzťahu k cieľom v rámci Parížskej dohody, cieľu zníženia emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie do roku 2030 a cieľu klimatickej neutrality vymedzenému v nariadení (EÚ) .../... [európsky klimatický predpis].

5.
     
  Komisia môže v prípade potreby k správe uvedenej v odseku 4 pripojiť legislatívny návrh Európskemu parlamentu a Rade na zmenu tohto nariadenia spôsobom, ktorý je v súlade s cieľom zachovania environmentálnej integrity a účinnosti opatrení Únie v oblasti klímy, a najmä cieľom zníženia emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie do roku 2030 a cieľom klimatickej neutrality vymedzeným v nariadení (EÚ) .../... [európsky klimatický predpis].“

Pozmeňujúci návrh 49

Pozmeňujúci návrh 49

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 5 b (nový)

Článok 1 – odsek 5 b (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 12 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Vkladá sa tento článok:






  „Článok 12b




  Emisie z lodí v kotvisku




  Spoločnosti zabezpečia, aby najneskôr v roku 2030 žiadne lode, ktoré patria do ich zodpovednosti, neprodukovali emisie skleníkových plynov v kotvisku.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5b.
     
  Vkladá sa tento článok:

„Článok 12b

Emisie z lodí v kotvisku

Spoločnosti zabezpečia, aby najneskôr v roku 2030 žiadne lode, ktoré patria do ich zodpovednosti, neprodukovali emisie skleníkových plynov v kotvisku.“

Pozmeňujúci návrh 50

Pozmeňujúci návrh 50

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 5 c (nový)

Článok 1 – odsek 5 c (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 21 – odsek 1

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 5c.
     
  V článku 21 sa odsek 1 nahrádza takto: |
| 1.   Komisia do 30. júna každého roku zverejní informácie
  o emisiách CO2

  nahlásené podľa článku 11, ako aj informácie stanovené v odseku 2 tohto článku. | „1.   Komisia do 30. júna každého roku zverejní informácie nahlásené podľa článku 11, ako aj informácie stanovené v odseku 2 tohto článku.“ |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5c.
     
  V článku 21 sa odsek 1 nahrádza takto:

1.   Komisia do 30. júna každého roku zverejní informácie
  o emisiách CO2

  nahlásené podľa článku 11, ako aj informácie stanovené v odseku 2 tohto článku.

„1.   Komisia do 30. júna každého roku zverejní informácie nahlásené podľa článku 11, ako aj informácie stanovené v odseku 2 tohto článku.“

Pozmeňujúci návrh 51

Pozmeňujúci návrh 51

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 5 d (nový)

Článok 1 – odsek 5 d (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 21 – odsek 2 – písmeno a

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 5d.
     
  V článku 21 ods. 2 sa písmeno a) nahrádza takto: |
| a) | identifikačné údaje o lodi (názov, identifikačné číslo IMO a prístav registrácie alebo domovský prístav); |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5d.
     
  V článku 21 ods. 2 sa písmeno a) nahrádza takto:

a)

identifikačné údaje o lodi (názov, identifikačné číslo IMO a prístav registrácie alebo domovský prístav);

| „a) | identifikačné údaje o lodi (názov,
  spoločnosť,
  identifikačné číslo IMO a prístav registrácie alebo domovský prístav);“ |
| --- | --- |

„a)

identifikačné údaje o lodi (názov,
  spoločnosť,
  identifikačné číslo IMO a prístav registrácie alebo domovský prístav);“

spoločnosť,

Pozmeňujúci návrh 74

Pozmeňujúci návrh 74

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 6 a (nový)

Článok 1 – odsek 6 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 21 – odsek 2 – písmeno d

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  V článku 21 ods. 2 sa písmeno d) mení takto: |
| d) | celkovú ročnú spotrebu paliva v rámci plavieb; |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6a.
     
  V článku 21 ods. 2 sa písmeno d) mení takto:

d)

celkovú ročnú spotrebu paliva v rámci plavieb;

| „d) | celkovú ročnú spotrebu paliva v rámci plavieb
  podľa druhu paliva
  ;“ |
| --- | --- |

„d)

„d)

celkovú ročnú spotrebu paliva v rámci plavieb
  podľa druhu paliva
  ;“

podľa druhu paliva

Pozmeňujúci návrh 52

Pozmeňujúci návrh 52

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 6 b (nový)

Článok 1 – odsek 6 b (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 21 – odsek 2 – písmeno k a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  V článku 21 ods. 2 sa dopĺňa toto písmeno:










  „ka) | veľkosť lode.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6b.
     
  V článku 21 ods. 2 sa dopĺňa toto písmeno:

„ka)

veľkosť lode.“

Pozmeňujúci návrh 76

Pozmeňujúci návrh 76

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 6 c (nový)

Článok 1 – odsek 6 c (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 21 – odsek 2 – písmeno k b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 6c.
     
  V článku 21 ods. 2 sa dopĺňa toto písmeno:










  „kb) | celkovú vzdialenosť;“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6c.
     
  V článku 21 ods. 2 sa dopĺňa toto písmeno:

„kb)

celkovú vzdialenosť;“

Pozmeňujúci návrh 77

Pozmeňujúci návrh 77

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 6 d (nový)

Článok 1 – odsek 6 d (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 21 – odsek 2 – písmeno k c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 6d.
     
  V článku 21 ods. 2 sa dopĺňa toto písmeno:










  „kc) | nosnosť;“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6d.
     
  V článku 21 ods. 2 sa dopĺňa toto písmeno:

„kc)

nosnosť;“

Pozmeňujúci návrh 78

Pozmeňujúci návrh 78

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 6 e (nový)

Článok 1 – odsek 6 e (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 21 – odsek 2 – písmeno k d (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 6e.
     
  V článku 21 ods. 2 sa dopĺňa toto písmeno:










  „kd) | prepravné činnosti;“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6e.
     
  V článku 21 ods. 2 sa dopĺňa toto písmeno:

„kd)

prepravné činnosti;“

Pozmeňujúci návrh 79

Pozmeňujúci návrh 79

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 6 f (nový)

Článok 1 – odsek 6 f (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 21 – odsek 2 – písmeno k e (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 6f.
     
  V článku 21 ods. 2 sa dopĺňa toto písmeno:










  „ke) | meno/názov majiteľa lode;“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6f.
     
  V článku 21 ods. 2 sa dopĺňa toto písmeno:

„ke)

meno/názov majiteľa lode;“

Pozmeňujúci návrh 80

Pozmeňujúci návrh 80

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 6 g (nový)

Článok 1 – odsek 6 g (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 21 – odsek 2 – písmeno k f (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 6 g.
     
  V článku 21 ods. 2 sa dopĺňa toto písmeno:










  „kf) | prepravovaný náklad.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6 g.
     
  V článku 21 ods. 2 sa dopĺňa toto písmeno:

„kf)

prepravovaný náklad.“

Pozmeňujúci návrh 53

Pozmeňujúci návrh 53

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 6 h (nový)

Článok 1 – odsek 6 h (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 21 – odsek 6 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 6h.
     
  V článku 21 sa dopĺňa tento odsek:






  „6a.
     
  EMSA vykoná v súlade so svojím programom práce na roky 2020 – 2022 ďalšie štatistické overovanie údajov predložených podľa článku 11 ods. 1 s cieľom zabezpečiť, aby poskytnuté údaje boli konzistentné.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6h.
     
  V článku 21 sa dopĺňa tento odsek:

„6a.
     
  EMSA vykoná v súlade so svojím programom práce na roky 2020 – 2022 ďalšie štatistické overovanie údajov predložených podľa článku 11 ods. 1 s cieľom zabezpečiť, aby poskytnuté údaje boli konzistentné.“

Pozmeňujúci návrh 54

Pozmeňujúci návrh 54

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 6 i (nový)

Článok 1 – odsek 6 i (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 21 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 6i.
     
  Vkladá sa tento článok:






  „Článok 21a




  Označovanie environmentálnych vlastností lodí





  1.
     
  S cieľom stimulovať znižovanie emisií a zvyšovať transparentnosť informácií Komisia zriadi ucelený systém Únie na označovanie environmentálnych vlastností lodí, ktorý sa bude vzťahovať na lode, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.






  2.
     
  Komisia prijme do 1. júla 2021 delegované akty v súlade s článkom 23 na doplnenie tohto nariadenia stanovením podrobných ustanovení o fungovaní systému Únie na označovanie environmentálnych vlastností lodí, ako aj technických noriem, ktoré tvoria jeho základ.“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6i.
     
  Vkladá sa tento článok:

„Článok 21a

Označovanie environmentálnych vlastností lodí

1.
     
  S cieľom stimulovať znižovanie emisií a zvyšovať transparentnosť informácií Komisia zriadi ucelený systém Únie na označovanie environmentálnych vlastností lodí, ktorý sa bude vzťahovať na lode, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.

2.
     
  Komisia prijme do 1. júla 2021 delegované akty v súlade s článkom 23 na doplnenie tohto nariadenia stanovením podrobných ustanovení o fungovaní systému Únie na označovanie environmentálnych vlastností lodí, ako aj technických noriem, ktoré tvoria jeho základ.“

Pozmeňujúci návrh 55

Pozmeňujúci návrh 55

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 6 j (nový)

Článok 1 – odsek 6 j (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 22 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 6j.
     
  V článku 22 sa odsek 3 vypúšťa. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6j.
     
  V článku 22 sa odsek 3 vypúšťa.

Pozmeňujúci návrh 56

Pozmeňujúci návrh 56

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 6 k (nový)

Článok 1 – odsek 6 k (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 22 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 6k.
     
  Vkladá sa tento článok:






  „Článok 22a




  Preskúmanie





  1.
     
  Komisia do 31. decembra 2022 preskúma fungovanie tohto nariadenia, pričom zohľadní skúsenosti získané pri jeho vykonávaní, ako aj ďalší relevantný vývoj zameraný na zníženie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy a na plnenie záväzkov Únie podľa Parížskej dohody. Komisia v rámci preskúmania navrhne dodatočné požiadavky na zníženie emisií iných skleníkových plynov než CO2, ako aj na zníženie emisií látok znečisťujúcich ovzdušie a vypúšťania odpadových vôd, a to aj z práčok plynov, do otvorených vôd z lodí. V preskúmaní sa zváži aj rozšírenie rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na lode s hrubou priestornosťou od 400 do 5 000 ton. K preskúmaniu sa v prípade potreby priloží legislatívny návrh na zmenu tohto nariadenia.






  2.
     
  V rámci nadchádzajúceho preskúmania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ

   (*2)

  a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1315/2013

   (*3)

  Komisia predloží aj návrh na stanovenie záväzných cieľov pre členské štáty s cieľom zabezpečiť dostatočné zásobovanie elektrinou z pobrežia v námorných a vnútrozemských prístavoch. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6k.
     
  Vkladá sa tento článok:

„Článok 22a

Preskúmanie

1.
     
  Komisia do 31. decembra 2022 preskúma fungovanie tohto nariadenia, pričom zohľadní skúsenosti získané pri jeho vykonávaní, ako aj ďalší relevantný vývoj zameraný na zníženie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy a na plnenie záväzkov Únie podľa Parížskej dohody. Komisia v rámci preskúmania navrhne dodatočné požiadavky na zníženie emisií iných skleníkových plynov než CO2, ako aj na zníženie emisií látok znečisťujúcich ovzdušie a vypúšťania odpadových vôd, a to aj z práčok plynov, do otvorených vôd z lodí. V preskúmaní sa zváži aj rozšírenie rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia na lode s hrubou priestornosťou od 400 do 5 000 ton. K preskúmaniu sa v prípade potreby priloží legislatívny návrh na zmenu tohto nariadenia.

2.
     
  V rámci nadchádzajúceho preskúmania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ

   (*2)

  a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1315/2013

   (*3)

  Komisia predloží aj návrh na stanovenie záväzných cieľov pre členské štáty s cieľom zabezpečiť dostatočné zásobovanie elektrinou z pobrežia v námorných a vnútrozemských prístavoch.

Pozmeňujúci návrh 57

Pozmeňujúci návrh 57

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 6 l (nový)

Článok 1 – odsek 6 l (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 23 – odsek 2

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 6l.
     
  V článku 23 sa odsek 2 nahrádza takto: |
| 2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v 
  článkoch
  5 ods. 2, 15 ods. 5 a 16 ods. 3 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 1. júla 2015. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia. | „2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v 
  článku
  5 ods. 2,
  článku 5 ods. 2a, článku 12a ods. 3, článku
  15 ods. 5 a 
  článku
  16 ods. 3 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 1. júla 2015. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.“ |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6l.
     
  V článku 23 sa odsek 2 nahrádza takto:

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v 
  článkoch
  5 ods. 2, 15 ods. 5 a 16 ods. 3 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 1. júla 2015. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.

„2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v 
  článku
  5 ods. 2,
  článku 5 ods. 2a, článku 12a ods. 3, článku
  15 ods. 5 a 
  článku
  16 ods. 3 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 1. júla 2015. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.“

Pozmeňujúci návrh 58

Pozmeňujúci návrh 58

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 6 m (nový)

Článok 1 – odsek 6 m (nový)

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 23 – odsek 3

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 6m.
     
  V článku 23 sa odsek 3 nahrádza takto: |
| 3.   Delegovanie právomocí uvedené v článku 5 ods. 2, 15 ods. 5 a 16 ods. 3 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci,
  ktorá
  sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. | „3.   Delegovanie právomocí uvedené v článku 5 ods. 2,
  článku 5 ods. 2a, článku 12a ods. 3, článku
  15 ods. 5 a 
  článku
  16 ods. 3 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci,
  ktoré
  sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.“ |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6m.
     
  V článku 23 sa odsek 3 nahrádza takto:

3.   Delegovanie právomocí uvedené v článku 5 ods. 2, 15 ods. 5 a 16 ods. 3 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci,
  ktorá
  sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

„3.   Delegovanie právomocí uvedené v článku 5 ods. 2,
  článku 5 ods. 2a, článku 12a ods. 3, článku
  15 ods. 5 a 
  článku
  16 ods. 3 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci,
  ktoré
  sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.“

Pozmeňujúci návrh 59

Pozmeňujúci návrh 59

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 6 n

Článok 1 – odsek 6 n

Nariadenie (EÚ) 2015/757

Článok 23 – odsek 5

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 6n.
     
  V článku 23 sa odsek 5 nahrádza takto: |
| 5.   Delegovaný akt prijatý podľa
  článkov
  5 ods. 2, 15 ods. 5 a 16 ods. 3 nadobudne účinnosť len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. | „5.   Delegovaný akt prijatý podľa
  článku
  5 ods. 2,
  článku 5 ods. 2a, článku 12a ods. 3, článku
  15 ods. 5 a 
  článku
  16 ods. 3 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.“ |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

6n.
     
  V článku 23 sa odsek 5 nahrádza takto:

5.   Delegovaný akt prijatý podľa
  článkov
  5 ods. 2, 15 ods. 5 a 16 ods. 3 nadobudne účinnosť len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

„5.   Delegovaný akt prijatý podľa
  článku
  5 ods. 2,
  článku 5 ods. 2a, článku 12a ods. 3, článku
  15 ods. 5 a 
  článku
  16 ods. 3 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.“

Pozmeňujúci návrh 60

Pozmeňujúci návrh 60

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 a (nový)

Článok 1 a (nový)

Smernica 2003/87/ES

Kapitola II a (nová)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 1a




  Zmeny smernice 2003/87/ES




  Smernica 2003/87/ES sa mení takto:










  1. | Vkladá sa táto kapitola:




  „KAPITOLA IIa




  NÁMORNÁ DOPRAVA




  Článok 3ga




  Rozsah pôsobnosti




  Ustanovenia tejto kapitoly sa uplatňujú od 1. januára 2022 na vydávanie a prideľovanie kvót v súvislosti s emisiami skleníkových plynov z lodí prichádzajúcich do prístavov, nachádzajúcich sa v prístavoch alebo odchádzajúcich z prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757

   (*4)

  . V prípade zmeny spoločnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2015/757 sa od novej spoločnosti vyžaduje, aby získala kvóty na emisie skleníkových plynov len v súvislosti s obdobím, počas ktorého sa činnosti lode vykonávali na jej zodpovednosť.




  Článok 3gb




  Celkové množstvo a spôsob prideľovania kvót pre námornú dopravu





  1.
     
  Komisia do 31. decembra 2020 aktualizuje posúdenie vplyvu z roku 2013, ktoré sprevádzalo jej návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013

   (*5)

  , a prijme delegované akty v súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice stanovením celkového množstva kvót pre námornú dopravu v súlade s ostatnými odvetviami a metódy prideľovania kvót pre námornú dopravu výlučne formou aukcií, ako aj stanovením osobitných ustanovení týkajúcich sa riadiaceho členského štátu. Delegované akty musia byť založené na najlepších dostupných údajoch a na posúdení vplyvu rôznych možností vrátane vplyvu na emisie a hospodárskeho vplyvu.






  2.
     
  Články 12 a 16 sa vzťahujú na emisné kvóty na námornú dopravu rovnakým spôsobom ako na kvóty súvisiace s inými činnosťami.






  3.
     
  Najmenej 50 % výnosov z aukcií emisných kvót uvedených v odseku 1 tohto článku sa použije prostredníctvom fondu zriadeného podľa článku 3gc.






  4.
     
  Výnosy z aukcií emisných kvót, ktoré sa nepoužijú prostredníctvom fondu vymedzeného v článku 3gc a ktoré sa pridelia členským štátom, sa použijú spôsobom, ktorý je v súlade s cieľmi tejto smernice, najmä na riešenie zmeny klímy v Únii a tretích krajinách, ochranu a obnovu morských ekosystémov zasiahnutých globálnym otepľovaním a podporu spravodlivej transformácie v členských štátoch podporujúcu preraďovanie, rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie pracovníkov, vzdelávanie, iniciatívy zamerané na hľadanie zamestnania a startupy v dialógu so sociálnymi partnermi. Všetky informácie o použití týchto výnosov sa sprístupnia verejnosti.






  5.
     
  Komisia monitoruje vykonávanie tejto kapitoly a možné trendy, pokiaľ ide o spoločnosti, ktoré sa snažia vyhnúť tomu, aby podliehali požiadavkám tejto smernice. V prípade potreby Komisia navrhne opatrenia na zabránenie takémuto vyhýbaniu sa.





  Článok 3gc




  Oceánsky fond





  1.
     
  Na obdobie od roku 2022 do roku 2030 sa zriaďuje Oceánsky fond (ďalej len „fond“) na zlepšenie energetickej efektívnosti lodí a podporu investícií do inovatívnych technológií a infraštruktúry na dekarbonizáciu odvetvia námornej dopravy vrátane príbrežnej námornej dopravy a prístavov, a na zavádzanie udržateľných alternatívnych palív, ako je vodík a amoniak, ktoré sa vyrábajú


  z obnoviteľných zdrojov energie, a technológií pohonu s nulovými emisiami vrátane technológií využívajúcich vietor. 20 % výnosov vo fonde sa použije na podporu ochrany, obnovy a lepšieho riadenia morských ekosystémov zasiahnutých globálnym otepľovaním, ako sú chránené morské oblasti, a na podporu prierezového udržateľného modrého hospodárstva, napríklad energie z obnoviteľných morských zdrojov. Všetky investície podporované z fondu sa zverejňujú a musia byť v súlade s cieľmi tejto smernice.






  2.
     
  Odchylne od článku 12 tejto smernice môžu spoločnosti v oblasti námornej dopravy platiť ročný členský príspevok do fondu podľa svojich celkových emisií nahlásených za predchádzajúci kalendárny rok podľa nariadenia (EÚ) 2015/757 s cieľom obmedziť administratívne zaťaženie námorných spoločností vrátane malých a stredných spoločností a spoločností, ktoré nevykonávajú častú činnosť podliehajúcu pôsobnosti tejto smernice. Fond odovzdáva emisné kvóty kolektívne v mene spoločností v oblasti námornej dopravy, ktoré sú členmi fondu. Fond každoročne do 28. februára určí členský príspevok na tonu emisií, ktorý sa však musí rovnať aspoň najvyššej zaznamenanej cene vyrovnania za emisné kvóty na primárnom alebo sekundárnom trhu s kvótami v predchádzajúcom roku.






  3.
     
  Fond nadobudne emisné kvóty rovnajúce sa celkovému kolektívnemu objemu príspevkov uvedených v odseku 2 tohto článku v priebehu predchádzajúceho kalendárneho roka a každý rok ich do 30. apríla odovzdá registru zriadenému podľa článku 19 tejto smernice na následné zrušenie. Všetky informácie o príspevkoch sa sprístupnia verejnosti.






  4.
     
  Fond sa spravuje centrálne prostredníctvom orgánu Únie, ktorého riadiaca štruktúra je podobná riadeniu fondu stanoveného v článku 10a ods. 8 tejto smernice. Jeho riadiaca štruktúra a rozhodovací proces musia byť transparentné a inkluzívne, najmä pri stanovovaní prioritných oblastí, kritérií a postupov prideľovania kvót. Relevantné zainteresované strany majú primeranú konzultačnú úlohu. Všetky informácie o investíciách a všetky ďalšie relevantné informácie o fungovaní fondu sa zverejňujú.






  5.
     
  Komisia spolupracuje s tretími krajinami na tom, ako môžu aj tieto krajiny využiť fond.






  6.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice, pokiaľ ide o vykonávanie tohto článku.





  Článok 3gd




  Podávanie správ a preskúmanie Komisiou týkajúce sa vykonávania opatrení na zmiernenie zmeny klímy v Medzinárodnej námornej organizácii





  1.
     
  Komisia do 12 mesiacov od prijatia globálnych trhových opatrení zo strany IMO na zníženie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy a pred tým, ako sa uvedené opatrenia začnú vykonávať, predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma ambíciu a celkovú environmentálnu integritu uvedených opatrení vrátane ich všeobecnej ambície vo vzťahu k cieľom v rámci Parížskej dohody, cieľu zníženia emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie do roku 2030 a cieľu klimatickej neutrality vymedzenému v nariadení (EÚ) .../... [európsky klimatický predpis]. V tejto správe sa zohľadní najmä úroveň účasti na týchto globálnych opatreniach, ich vykonateľnosť, transparentnosť, sankcie za neplnenie povinností, postupy na zapojenie verejnosti, využívanie kompenzačných kreditov, monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií, registre, zodpovednosť, ako aj pravidlá používania biopalív.






  2.
     
  Komisia v prípade potreby pripojí k správe uvedenej v odseku 1 legislatívny návrh Európskemu parlamentu a Rade na zmenu tejto smernice spôsobom, ktorý je v súlade s cieľom zachovania environmentálnej integrity a účinnosti opatrení Únie v oblasti klímy, a najmä s cieľom zníženia emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie do roku 2030 a s cieľom klimatickej neutrality vymedzeným v nariadení (EÚ) .../... [európsky klimatický predpis]. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 1a

Zmeny smernice 2003/87/ES

Smernica 2003/87/ES sa mení takto:

1.

Vkladá sa táto kapitola:

„KAPITOLA IIa

NÁMORNÁ DOPRAVA

Článok 3ga

Rozsah pôsobnosti

Ustanovenia tejto kapitoly sa uplatňujú od 1. januára 2022 na vydávanie a prideľovanie kvót v súvislosti s emisiami skleníkových plynov z lodí prichádzajúcich do prístavov, nachádzajúcich sa v prístavoch alebo odchádzajúcich z prístavov podliehajúcich právomoci členského štátu, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757

   (*4)

  . V prípade zmeny spoločnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2015/757 sa od novej spoločnosti vyžaduje, aby získala kvóty na emisie skleníkových plynov len v súvislosti s obdobím, počas ktorého sa činnosti lode vykonávali na jej zodpovednosť.

Článok 3gb

Celkové množstvo a spôsob prideľovania kvót pre námornú dopravu

1.
     
  Komisia do 31. decembra 2020 aktualizuje posúdenie vplyvu z roku 2013, ktoré sprevádzalo jej návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013

   (*5)

  , a prijme delegované akty v súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice stanovením celkového množstva kvót pre námornú dopravu v súlade s ostatnými odvetviami a metódy prideľovania kvót pre námornú dopravu výlučne formou aukcií, ako aj stanovením osobitných ustanovení týkajúcich sa riadiaceho členského štátu. Delegované akty musia byť založené na najlepších dostupných údajoch a na posúdení vplyvu rôznych možností vrátane vplyvu na emisie a hospodárskeho vplyvu.

2.
     
  Články 12 a 16 sa vzťahujú na emisné kvóty na námornú dopravu rovnakým spôsobom ako na kvóty súvisiace s inými činnosťami.

3.
     
  Najmenej 50 % výnosov z aukcií emisných kvót uvedených v odseku 1 tohto článku sa použije prostredníctvom fondu zriadeného podľa článku 3gc.

4.
     
  Výnosy z aukcií emisných kvót, ktoré sa nepoužijú prostredníctvom fondu vymedzeného v článku 3gc a ktoré sa pridelia členským štátom, sa použijú spôsobom, ktorý je v súlade s cieľmi tejto smernice, najmä na riešenie zmeny klímy v Únii a tretích krajinách, ochranu a obnovu morských ekosystémov zasiahnutých globálnym otepľovaním a podporu spravodlivej transformácie v členských štátoch podporujúcu preraďovanie, rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie pracovníkov, vzdelávanie, iniciatívy zamerané na hľadanie zamestnania a startupy v dialógu so sociálnymi partnermi. Všetky informácie o použití týchto výnosov sa sprístupnia verejnosti.

5.
     
  Komisia monitoruje vykonávanie tejto kapitoly a možné trendy, pokiaľ ide o spoločnosti, ktoré sa snažia vyhnúť tomu, aby podliehali požiadavkám tejto smernice. V prípade potreby Komisia navrhne opatrenia na zabránenie takémuto vyhýbaniu sa.

Článok 3gc

Článok 3gc

Oceánsky fond

Oceánsky fond

1.
     
  Na obdobie od roku 2022 do roku 2030 sa zriaďuje Oceánsky fond (ďalej len „fond“) na zlepšenie energetickej efektívnosti lodí a podporu investícií do inovatívnych technológií a infraštruktúry na dekarbonizáciu odvetvia námornej dopravy vrátane príbrežnej námornej dopravy a prístavov, a na zavádzanie udržateľných alternatívnych palív, ako je vodík a amoniak, ktoré sa vyrábajú


  z obnoviteľných zdrojov energie, a technológií pohonu s nulovými emisiami vrátane technológií využívajúcich vietor. 20 % výnosov vo fonde sa použije na podporu ochrany, obnovy a lepšieho riadenia morských ekosystémov zasiahnutých globálnym otepľovaním, ako sú chránené morské oblasti, a na podporu prierezového udržateľného modrého hospodárstva, napríklad energie z obnoviteľných morských zdrojov. Všetky investície podporované z fondu sa zverejňujú a musia byť v súlade s cieľmi tejto smernice.

2.
     
  Odchylne od článku 12 tejto smernice môžu spoločnosti v oblasti námornej dopravy platiť ročný členský príspevok do fondu podľa svojich celkových emisií nahlásených za predchádzajúci kalendárny rok podľa nariadenia (EÚ) 2015/757 s cieľom obmedziť administratívne zaťaženie námorných spoločností vrátane malých a stredných spoločností a spoločností, ktoré nevykonávajú častú činnosť podliehajúcu pôsobnosti tejto smernice. Fond odovzdáva emisné kvóty kolektívne v mene spoločností v oblasti námornej dopravy, ktoré sú členmi fondu. Fond každoročne do 28. februára určí členský príspevok na tonu emisií, ktorý sa však musí rovnať aspoň najvyššej zaznamenanej cene vyrovnania za emisné kvóty na primárnom alebo sekundárnom trhu s kvótami v predchádzajúcom roku.

3.
     
  Fond nadobudne emisné kvóty rovnajúce sa celkovému kolektívnemu objemu príspevkov uvedených v odseku 2 tohto článku v priebehu predchádzajúceho kalendárneho roka a každý rok ich do 30. apríla odovzdá registru zriadenému podľa článku 19 tejto smernice na následné zrušenie. Všetky informácie o príspevkoch sa sprístupnia verejnosti.

4.
     
  Fond sa spravuje centrálne prostredníctvom orgánu Únie, ktorého riadiaca štruktúra je podobná riadeniu fondu stanoveného v článku 10a ods. 8 tejto smernice. Jeho riadiaca štruktúra a rozhodovací proces musia byť transparentné a inkluzívne, najmä pri stanovovaní prioritných oblastí, kritérií a postupov prideľovania kvót. Relevantné zainteresované strany majú primeranú konzultačnú úlohu. Všetky informácie o investíciách a všetky ďalšie relevantné informácie o fungovaní fondu sa zverejňujú.

5.
     
  Komisia spolupracuje s tretími krajinami na tom, ako môžu aj tieto krajiny využiť fond.

6.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 23 na doplnenie tejto smernice, pokiaľ ide o vykonávanie tohto článku.

Článok 3gd

Článok 3gd

Podávanie správ a preskúmanie Komisiou týkajúce sa vykonávania opatrení na zmiernenie zmeny klímy v Medzinárodnej námornej organizácii

Podávanie správ a preskúmanie Komisiou týkajúce sa vykonávania opatrení na zmiernenie zmeny klímy v Medzinárodnej námornej organizácii

1.
     
  Komisia do 12 mesiacov od prijatia globálnych trhových opatrení zo strany IMO na zníženie emisií skleníkových plynov z námornej dopravy a pred tým, ako sa uvedené opatrenia začnú vykonávať, predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej preskúma ambíciu a celkovú environmentálnu integritu uvedených opatrení vrátane ich všeobecnej ambície vo vzťahu k cieľom v rámci Parížskej dohody, cieľu zníženia emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie do roku 2030 a cieľu klimatickej neutrality vymedzenému v nariadení (EÚ) .../... [európsky klimatický predpis]. V tejto správe sa zohľadní najmä úroveň účasti na týchto globálnych opatreniach, ich vykonateľnosť, transparentnosť, sankcie za neplnenie povinností, postupy na zapojenie verejnosti, využívanie kompenzačných kreditov, monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií, registre, zodpovednosť, ako aj pravidlá používania biopalív.

2.
     
  Komisia v prípade potreby pripojí k správe uvedenej v odseku 1 legislatívny návrh Európskemu parlamentu a Rade na zmenu tejto smernice spôsobom, ktorý je v súlade s cieľom zachovania environmentálnej integrity a účinnosti opatrení Únie v oblasti klímy, a najmä s cieľom zníženia emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie do roku 2030 a s cieľom klimatickej neutrality vymedzeným v nariadení (EÚ) .../... [európsky klimatický predpis].

---

(1)  Vec bola vrátená gestorskému výboru na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A9-0144/2020).

1

(1a)  
  Parížska dohoda (Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4).

1a

Parížska dohoda (Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4).

(15)  https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/transport-emissions-of-greenhouse-gases/transport-emissions-of-greenhouse-gases-10.

15

(15)  https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/transport-emissions-of-greenhouse-gases/transport-emissions-of-greenhouse-gases-10.

15

(15a)  
  https://gmn.imo.org/wp-content/uploads/2017/05/GHG3-Executive-Summary-and-Report_web.pdf.

15a

https://gmn.imo.org/wp-content/uploads/2017/05/GHG3-Executive-Summary-and-Report_web.pdf.

(16)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

16

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

(17)  
  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 zo 14. marca 2018, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť nákladovo efektívne znižovanie emisií a investície do nízkouhlíkových technológií a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 (Ú. v. EÚ L 76, 19.3.2018, s. 3).

17

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 zo 14. marca 2018, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť nákladovo efektívne znižovanie emisií a investície do nízkouhlíkových technológií a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 (Ú. v. EÚ L 76, 19.3.2018, s. 3).

(1a)  
  https://www.consilium.europa.eu/media/41768/12-euco-final-conclusions-en.pdf.

1a

https://www.consilium.europa.eu/media/41768/12-euco-final-conclusions-en.pdf.

(1a)  
  https://ec.europa.eu/info/files/commission-proposal-regulation-european-climate-law_en.

1a

https://ec.europa.eu/info/files/commission-proposal-regulation-european-climate-law_en.

(20)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 z 29. apríla 2015 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy a o zmene smernice 2009/16/ES (Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2015, s. 55).

20

(21)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/2072 o overovacích činnostiach a akreditácii overovateľov podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy (Ú. v. EÚ L 320, 26.11.2016, s. 5); Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/2071 z 22. septembra 2016, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757, pokiaľ ide o metódy monitorovania emisií oxidu uhličitého a pravidlá monitorovania ostatných relevantných informácií (Ú. v. EÚ L 320, 26.11.2016, s. 1).

21

(22)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1927 zo 4. novembra 2016 o vzorových formulároch plánov monitorovania, správ o emisiách a dokumentov o zhode podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy (Ú. v. EÚ L 299, 5.11.2016, s. 1). Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1928 zo 4. novembra 2016 o určení prepravovaného nákladu pre iné kategórie lodí, ako sú osobné lode, lode ro-ro a kontajnerové lode podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy (Ú. v. EÚ L 299, 5.11.2016, s. 22).

22

(20)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 z 29. apríla 2015 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy a o zmene smernice 2009/16/ES (Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2015, s. 55).

20

(21)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/2072
  z 22. septembra 2016
  o overovacích činnostiach a akreditácii overovateľov podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy (Ú. v. EÚ L 320, 26.11.2016, s. 5); Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/2071 z 22. septembra 2016, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757, pokiaľ ide o metódy monitorovania emisií oxidu uhličitého a pravidlá monitorovania ostatných relevantných informácií (Ú. v. EÚ L 320, 26.11.2016, s. 1).

21

z 22. septembra 2016

(22)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1927 zo 4. novembra 2016 o vzorových formulároch plánov monitorovania, správ o emisiách a dokumentov o zhode podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy (Ú. v. EÚ L 299, 5.11.2016, s. 1). Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1928 zo 4. novembra 2016 o určení prepravovaného nákladu pre iné kategórie lodí, ako sú osobné lode, lode ro-ro a kontajnerové lode podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy (Ú. v. EÚ L 299, 5.11.2016, s. 22).

22

(1a)  
  Smernica Rady 92/106/EHS zo 7. decembra 1992 o stanovení spoločných pravidiel pre určité typy kombinovanej dopravy tovaru medzi členskými štátmi (Ú. v. ES L 368, 17.12.1992, s. 38).

1a

Smernica Rady 92/106/EHS zo 7. decembra 1992 o stanovení spoločných pravidiel pre určité typy kombinovanej dopravy tovaru medzi členskými štátmi (Ú. v. ES L 368, 17.12.1992, s. 38).

(23)  Parížska dohoda (Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4).

23

(24)  Uznesenie IMO MEPC.278(70), ktorým sa mení príloha VI k dohovoru MARPOL.

24

(23)  Parížska dohoda (Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4).

23

(24)  Uznesenie IMO MEPC.278(70), ktorým sa mení príloha VI k dohovoru MARPOL.

24

(25)  Uznesenie IMO MEPC 282 (70).

25

(25)  Uznesenie IMO MEPC 282 (70).

25

(1a)  
  Vplyv medzinárodnej lodnej dopravy na kvalitu ovzdušia a zmenu klímy v Európe, Európska environmentálna agentúra, Technická správa č. 4/2013.

1a

Vplyv medzinárodnej lodnej dopravy na kvalitu ovzdušia a zmenu klímy v Európe, Európska environmentálna agentúra, Technická správa č. 4/2013.

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/256 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/256

---

P9_TA(2020)0220

Návrh rozhodnutia Rady o systéme vlastných zdrojov Európskej únie *

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. septembra 2020 o návrhu rozhodnutia Rady o systéme vlastných zdrojov Európskej únie (10025/2020 – C9-0215/2020 – 2018/0135(CNS))

(Mimoriadny legislatívny postup – konzultácia)

(2021/C 385/30)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Rady (10025/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Rady (10025/2020),

| — | so zreteľom na článok 311 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a článok 106a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, v súlade s ktorými Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C9-0215/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 311 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a článok 106a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, v súlade s ktorými Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C9-0215/2020),

| — | so zreteľom na svoje uznesenia zo 14. marca 2018 o budúcom VFR: príprava pozície Európskeho parlamentu k VFR na obdobie po roku 2020 (1) a o reforme systému vlastných zdrojov Európskej únie (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenia zo 14. marca 2018 o budúcom VFR: príprava pozície Európskeho parlamentu k VFR na obdobie po roku 2020 (1) a o reforme systému vlastných zdrojov Európskej únie (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 30. mája 2018 o viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027 a vlastných zdrojoch (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 30. mája 2018 o viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027 a vlastných zdrojoch (3),

| — | so zreteľom na svoju predbežnú správu zo 14. novembra 2018 o viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027 – pozícia Európskeho parlamentu so zreteľom na dohodu (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju predbežnú správu zo 14. novembra 2018 o viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027 – pozícia Európskeho parlamentu so zreteľom na dohodu (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. októbra 2019 o viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027 a vlastných zdrojoch: je načase splniť očakávania občanov (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. októbra 2019 o viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027 a vlastných zdrojoch: je načase splniť očakávania občanov (5),

| — | so zreteľom na vyhlásenia Komisie a Rady z 10. októbra 2019 o viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027 a vlastných zdrojoch: je načase splniť očakávania občanov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia Komisie a Rady z 10. októbra 2019 o viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027 a vlastných zdrojoch: je načase splniť očakávania občanov,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. mája 2020 o novom viacročnom finančnom rámci, vlastných zdrojoch a pláne obnovy (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. mája 2020 o novom viacročnom finančnom rámci, vlastných zdrojoch a pláne obnovy (6),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie „Rozpočet EÚ umožňujúci realizáciu plánu obnovy Európy“ (COM(2020)0442), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie „Rozpočet EÚ umožňujúci realizáciu plánu obnovy Európy“ (COM(2020)0442),

| — | so zreteľom na záverečnú správu a odporúčania skupiny na vysokej úrovni pre vlastné zdroje, ktorá bola uverejnená v decembri 2016 a predložená Európskemu parlamentu a Rade v januári 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu a odporúčania skupiny na vysokej úrovni pre vlastné zdroje, ktorá bola uverejnená v decembri 2016 a predložená Európskemu parlamentu a Rade v januári 2017,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 23. júla 2020 o záveroch z mimoriadneho zasadnutia Európskej rady 17. až 21. júla 2020 (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 23. júla 2020 o záveroch z mimoriadneho zasadnutia Európskej rady 17. až 21. júla 2020 (7),

| — | zo zreteľom na článok 82 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

zo zreteľom na článok 82 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A9-0146/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A9-0146/2020),

| 1. | schvaľuje zmenený návrh Rady; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

4.

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 1 a (nové)

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (1a) | V tomto rozhodnutí sa ustanovuje právny základ, na základe ktorého si Komisia môže požičiavať finančné prostriedky na kapitálových trhoch s cieľom financovať výdavky v rámci balíka opatrení na obnovu Next Generation EU. Súvisiace náklady na istinu a úroky v rámci splátok sa musia opätovne financovať z rozpočtu Únie vo vopred stanovenom časovom rámci v závislosti od splatnosti vydaných dlhopisov a stratégie splácania dlhu. Takéto náklady by nemali viesť k neprimeranému zníženiu výdavkov na program alebo investičných nástrojov v rámci viacročného finančného rámca (VFR), ani by nemali viesť k prudkému nárastu národných príspevkov. Z tohto dôvodu a s cieľom posilniť dôveryhodnosť a udržateľnosť plánu splácania Next Generation EU by sa takéto náklady mali v plnej miere pokrývať príjmami zo skutočných nových vlastných zdrojov. Súvisiace výdavkové rozpočtové prostriedky by sa mali započítať nad rámec stropov VFR, ako sa stanovuje v novom nariadení o VFR. |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

(1a)

V tomto rozhodnutí sa ustanovuje právny základ, na základe ktorého si Komisia môže požičiavať finančné prostriedky na kapitálových trhoch s cieľom financovať výdavky v rámci balíka opatrení na obnovu Next Generation EU. Súvisiace náklady na istinu a úroky v rámci splátok sa musia opätovne financovať z rozpočtu Únie vo vopred stanovenom časovom rámci v závislosti od splatnosti vydaných dlhopisov a stratégie splácania dlhu. Takéto náklady by nemali viesť k neprimeranému zníženiu výdavkov na program alebo investičných nástrojov v rámci viacročného finančného rámca (VFR), ani by nemali viesť k prudkému nárastu národných príspevkov. Z tohto dôvodu a s cieľom posilniť dôveryhodnosť a udržateľnosť plánu splácania Next Generation EU by sa takéto náklady mali v plnej miere pokrývať príjmami zo skutočných nových vlastných zdrojov. Súvisiace výdavkové rozpočtové prostriedky by sa mali započítať nad rámec stropov VFR, ako sa stanovuje v novom nariadení o VFR.

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 1 b (nové)

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (1b) | Akékoľvek sumy vytvorené novými vlastnými zdrojmi nad rámec úrovne, ktorá je potrebná na pokrytie záväzkov v súvislosti so splácaním v danom roku, by mali zostať v rozpočte Únie ako všeobecné príjmy. Po ukončení plánu splácania by tieto vlastné zdroje mali naďalej financovať rozpočet Únie ako všeobecné príjmy. Zavedenie koša nových vlastných zdrojov by malo zaručiť primeranú úroveň financovania výdavkov Únie vo VFR a zároveň zmierniť prevahu príspevkov členských štátov založených na HND pri financovaní ročného rozpočtu Únie, čím by sa oslabilo vnímanie rozpočtu Únie ako hry s nulovým súčtom, ktorá sa vyznačuje logikou primeranej návratnosti. To by zase mohlo uľahčiť lepšie zameranie výdavkov na úrovni Únie na prioritné oblasti a spoločné verejné statky so značnými úsporami súvisiacimi s vyššou efektívnosťou v porovnaní s vnútroštátnymi výdavkami. |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

(1b)

Akékoľvek sumy vytvorené novými vlastnými zdrojmi nad rámec úrovne, ktorá je potrebná na pokrytie záväzkov v súvislosti so splácaním v danom roku, by mali zostať v rozpočte Únie ako všeobecné príjmy. Po ukončení plánu splácania by tieto vlastné zdroje mali naďalej financovať rozpočet Únie ako všeobecné príjmy. Zavedenie koša nových vlastných zdrojov by malo zaručiť primeranú úroveň financovania výdavkov Únie vo VFR a zároveň zmierniť prevahu príspevkov členských štátov založených na HND pri financovaní ročného rozpočtu Únie, čím by sa oslabilo vnímanie rozpočtu Únie ako hry s nulovým súčtom, ktorá sa vyznačuje logikou primeranej návratnosti. To by zase mohlo uľahčiť lepšie zameranie výdavkov na úrovni Únie na prioritné oblasti a spoločné verejné statky so značnými úsporami súvisiacimi s vyššou efektívnosťou v porovnaní s vnútroštátnymi výdavkami.

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 1 c (nové)

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (1c) | V záujme toho, aby výnosy z nich boli k dispozícii, keď bude potrebné plniť záväzky v súvislosti so splácaním a úrokmi, by sa nové kategórie vlastných zdrojov mali zaviesť od roku 2021. Nové vlastné zdroje by mali byť v súlade s politickými cieľmi Únie a mali by podporovať Európsku zelenú dohodu a fungovanie jednotného trhu, ako aj úsilie o zlepšenie účinnosti zdaňovania právnických osôb, a malo by posilniť boj proti daňovým podvodom, daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. Európsky parlament už vo svojej predbežnej správe z novembra 2018 o vlastných zdrojoch v rámci VFR schválil možný súbor nových vlastných zdrojov a iných príjmov, ktoré majú takéto charakteristické znaky. Tento košík by sa mohol rozšíriť tak, aby zahŕňal ďalšie možnosti. |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

(1c)

V záujme toho, aby výnosy z nich boli k dispozícii, keď bude potrebné plniť záväzky v súvislosti so splácaním a úrokmi, by sa nové kategórie vlastných zdrojov mali zaviesť od roku 2021. Nové vlastné zdroje by mali byť v súlade s politickými cieľmi Únie a mali by podporovať Európsku zelenú dohodu a fungovanie jednotného trhu, ako aj úsilie o zlepšenie účinnosti zdaňovania právnických osôb, a malo by posilniť boj proti daňovým podvodom, daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. Európsky parlament už vo svojej predbežnej správe z novembra 2018 o vlastných zdrojoch v rámci VFR schválil možný súbor nových vlastných zdrojov a iných príjmov, ktoré majú takéto charakteristické znaky. Tento košík by sa mohol rozšíriť tak, aby zahŕňal ďalšie možnosti.

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 5

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (5) | Súčasný systém stanovovania vlastného zdroja založeného na DPH bol opakovane kritizovaný Dvorom audítorov, Európskym parlamentom a členskými štátmi ako príliš zložitý.
  Európska rada
  preto
  na zasadnutí 17.21. júla 2020 dospela k záveru, že
  je vhodné výpočet tohto vlastného zdroja
  zjednodušiť
  . |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

(5)

Súčasný systém stanovovania vlastného zdroja založeného na DPH bol opakovane kritizovaný Dvorom audítorov, Európskym parlamentom a členskými štátmi ako príliš zložitý.
  Európska rada
  preto
  na zasadnutí 17.21. júla 2020 dospela k záveru, že
  je vhodné výpočet tohto vlastného zdroja
  zjednodušiť
  .

| (5) | Vlastný zdroj založený na dani z pridanej hodnoty je dobre zavedeným zdrojom príjmov rozpočtu Únie a mal by aj naďalej odrážať prirodzené prepojenie medzi spotrebiteľmi na jednotnom trhu a verejnými financiami Únie.
  Súčasný systém stanovovania vlastného zdroja založeného na DPH bol
  však
  opakovane kritizovaný Dvorom audítorov, Európskym parlamentom a členskými štátmi ako príliš zložitý. Preto je vhodné
  zjednodušiť
  výpočet tohto vlastného zdroja. |
| --- | --- |

(5)

Vlastný zdroj založený na dani z pridanej hodnoty je dobre zavedeným zdrojom príjmov rozpočtu Únie a mal by aj naďalej odrážať prirodzené prepojenie medzi spotrebiteľmi na jednotnom trhu a verejnými financiami Únie.
  Súčasný systém stanovovania vlastného zdroja založeného na DPH bol
  však
  opakovane kritizovaný Dvorom audítorov, Európskym parlamentom a členskými štátmi ako príliš zložitý. Preto je vhodné
  zjednodušiť
  výpočet tohto vlastného zdroja.

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 6

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (6) | S cieľom lepšie zosúladiť finančné nástroje Únie s jej politickými prioritami, lepšie zohľadniť úlohu
  rozpočtu
  Únie pri fungovaní jednotného trhu, lepšie podporovať ciele politík Únie a 
  znížiť príspevky
  členských štátov
  založené na hrubom národnom dôchodku (
  HND) do ročného rozpočtu Únie
  Európska rada na zasadnutí 17. – 21. júla 2020 dospela k záveru, že v nasledujúcich rokoch bude Únia pracovať na zreformovaní systému vlastných zdrojov a zavedie nové vlastné zdroje
  . |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

(6)

S cieľom lepšie zosúladiť finančné nástroje Únie s jej politickými prioritami, lepšie zohľadniť úlohu
  rozpočtu
  Únie pri fungovaní jednotného trhu, lepšie podporovať ciele politík Únie a 
  znížiť príspevky
  členských štátov
  založené na hrubom národnom dôchodku (
  HND) do ročného rozpočtu Únie
  Európska rada na zasadnutí 17. – 21. júla 2020 dospela k záveru, že v nasledujúcich rokoch bude Únia pracovať na zreformovaní systému vlastných zdrojov a zavedie nové vlastné zdroje
  .

| (6) | S cieľom
  financovať aspoň náklady na istinu a úroky zo splátok z Nástroja Únie na obnovu,
  lepšie zosúladiť finančné nástroje Únie s jej politickými prioritami, lepšie zohľadniť
  rozpočtovú
  úlohu Únie pri fungovaní jednotného trhu, lepšie podporovať ciele politík Únie
  , ako sú Európska zelená dohoda a digitálna transformácia, a zároveň zmierniť prevahu príspevkov
  členských štátov
  založených
  na HND do ročného rozpočtu Únie
  , je potrebné zaviesť nové kategórie vlastných zdrojov založených na spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb, vnútroštátnych príjmoch zo systému Európskej únie na obchodovanie s emisiami a príspevkoch jednotlivých členských štátov vypočítaných na základe nerecyklovaného odpadu z plastových obalov na podporu obehového hospodárstva. Okrem toho by sa na tento účel mali zaviesť nové vlastné zdroje založené na mechanizme kompenzácie uhlíka na hraniciach v plnom súlade s pravidlami WTO, na dani z digitálnych služieb a dani z finančných transakcií, ktoré by sa uplatňovali prednostne v súlade so schémou, na ktorej sa dohodli všetky členské štáty, a to hneď po zavedení príslušných legislatívnych podmienok. Komisia by mala čo najskôr vypracovať potrebné legislatívne návrhy týkajúce sa uvedených vlastných zdrojov a prípadných ďalších nových vlastných zdrojov, ktoré budú podporovať Európsku zelenú dohodu, ako aj fungovanie jednotného trhu a úsilie o zlepšenie účinnosti zdaňovania právnických osôb. Prípadné nové vlastné zdroje, ktoré už Komisia oznámila, ako napríklad poplatok za jednotný trh, by sa mali ďalej posúdiť predtým, ako budú predložené Európskemu parlamentu a Rade. |
| --- | --- |

(6)

S cieľom
  financovať aspoň náklady na istinu a úroky zo splátok z Nástroja Únie na obnovu,
  lepšie zosúladiť finančné nástroje Únie s jej politickými prioritami, lepšie zohľadniť
  rozpočtovú
  úlohu Únie pri fungovaní jednotného trhu, lepšie podporovať ciele politík Únie
  , ako sú Európska zelená dohoda a digitálna transformácia, a zároveň zmierniť prevahu príspevkov
  členských štátov
  založených
  na HND do ročného rozpočtu Únie
  , je potrebné zaviesť nové kategórie vlastných zdrojov založených na spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb, vnútroštátnych príjmoch zo systému Európskej únie na obchodovanie s emisiami a príspevkoch jednotlivých členských štátov vypočítaných na základe nerecyklovaného odpadu z plastových obalov na podporu obehového hospodárstva. Okrem toho by sa na tento účel mali zaviesť nové vlastné zdroje založené na mechanizme kompenzácie uhlíka na hraniciach v plnom súlade s pravidlami WTO, na dani z digitálnych služieb a dani z finančných transakcií, ktoré by sa uplatňovali prednostne v súlade so schémou, na ktorej sa dohodli všetky členské štáty, a to hneď po zavedení príslušných legislatívnych podmienok. Komisia by mala čo najskôr vypracovať potrebné legislatívne návrhy týkajúce sa uvedených vlastných zdrojov a prípadných ďalších nových vlastných zdrojov, ktoré budú podporovať Európsku zelenú dohodu, ako aj fungovanie jednotného trhu a úsilie o zlepšenie účinnosti zdaňovania právnických osôb. Prípadné nové vlastné zdroje, ktoré už Komisia oznámila, ako napríklad poplatok za jednotný trh, by sa mali ďalej posúdiť predtým, ako budú predložené Európskemu parlamentu a Rade.

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 7

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (7) | Ako prvý krok by sa mala zaviesť nová kategória vlastných zdrojov založená na príspevku každého členského štátu vypočítaného na základe nerecyklovaného odpadu z plastových obalov.
   V súlade s 
  európskou
  stratégiou v oblasti plastov môže rozpočet Únie prispieť k zníženiu znečisťovania odpadom z plastových obalov. Vlastný zdroj, ktorý je založený na príspevku každého členského štátu a ktorý je proporcionálny k množstvu odpadu z plastových obalov, ktorý v jednotlivých členských štátoch nebol recyklovaný, bude slúžiť ako stimul na zníženie spotreby plastov na jedno použitie, podporí recykláciu a posilní obehové hospodárstvo. Členské štáty budú zároveň môcť v súlade so zásadou subsidiarity prijímať najvhodnejšie opatrenia na dosiahnutie týchto cieľov.
  Aby sa zabránilo nadmerne regresívnemu vplyvu na príspevky členských štátov, mal by sa na príspevky členských štátov s HND na obyvateľa v roku 2017 pod priemerom EÚ uplatniť mechanizmus úpravy s ročným paušálnym znížením. Zníženie by malo zodpovedať hmotnosti 3,8  kg vynásobenej počtom obyvateľov dotknutých členských štátov v roku 2017. |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

(7)

Ako prvý krok by sa mala zaviesť nová kategória vlastných zdrojov založená na príspevku každého členského štátu vypočítaného na základe nerecyklovaného odpadu z plastových obalov.
   V súlade s 
  európskou
  stratégiou v oblasti plastov môže rozpočet Únie prispieť k zníženiu znečisťovania odpadom z plastových obalov. Vlastný zdroj, ktorý je založený na príspevku každého členského štátu a ktorý je proporcionálny k množstvu odpadu z plastových obalov, ktorý v jednotlivých členských štátoch nebol recyklovaný, bude slúžiť ako stimul na zníženie spotreby plastov na jedno použitie, podporí recykláciu a posilní obehové hospodárstvo. Členské štáty budú zároveň môcť v súlade so zásadou subsidiarity prijímať najvhodnejšie opatrenia na dosiahnutie týchto cieľov.
  Aby sa zabránilo nadmerne regresívnemu vplyvu na príspevky členských štátov, mal by sa na príspevky členských štátov s HND na obyvateľa v roku 2017 pod priemerom EÚ uplatniť mechanizmus úpravy s ročným paušálnym znížením. Zníženie by malo zodpovedať hmotnosti 3,8  kg vynásobenej počtom obyvateľov dotknutých členských štátov v roku 2017.

| (7) | V súlade so stratégiou
  Únie
  v oblasti plastov môže rozpočet Únie prispieť k zníženiu znečisťovania
  životného prostredia
  odpadom z plastových obalov
  a dosiahnutiu cieľov v oblasti recyklácie odpadu z obalov
  . Vlastný zdroj, ktorý je založený na príspevku každého členského štátu a ktorý je proporcionálny k množstvu odpadu z plastových obalov, ktorý v jednotlivých členských štátoch nebol recyklovaný, bude slúžiť ako stimul na zníženie spotreby plastov na jedno použitie, podporí recykláciu a posilní obehové hospodárstvo.
  Komisia by mala zaviesť zjednodušenú metódu výpočtu, ako aj účinné mechanizmy registrácie a kontroly.
  Členské štáty budú zároveň môcť v súlade so zásadou subsidiarity prijímať najvhodnejšie opatrenia na dosiahnutie týchto cieľov.
  Vzhľadom na to, že tento príspevok má byť vlastným zdrojom založeným na zásade „znečisťovateľ platí“, nemal by sa naň vzťahovať žiadny korekčný mechanizmus. |
| --- | --- |

(7)

V súlade so stratégiou
  Únie
  v oblasti plastov môže rozpočet Únie prispieť k zníženiu znečisťovania
  životného prostredia
  odpadom z plastových obalov
  a dosiahnutiu cieľov v oblasti recyklácie odpadu z obalov
  . Vlastný zdroj, ktorý je založený na príspevku každého členského štátu a ktorý je proporcionálny k množstvu odpadu z plastových obalov, ktorý v jednotlivých členských štátoch nebol recyklovaný, bude slúžiť ako stimul na zníženie spotreby plastov na jedno použitie, podporí recykláciu a posilní obehové hospodárstvo.
  Komisia by mala zaviesť zjednodušenú metódu výpočtu, ako aj účinné mechanizmy registrácie a kontroly.
  Členské štáty budú zároveň môcť v súlade so zásadou subsidiarity prijímať najvhodnejšie opatrenia na dosiahnutie týchto cieľov.
  Vzhľadom na to, že tento príspevok má byť vlastným zdrojom založeným na zásade „znečisťovateľ platí“, nemal by sa naň vzťahovať žiadny korekčný mechanizmus.

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 7 a (nové)

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (7a) | Únia považuje za prioritu dosiahnutie cieľa, ku ktorému sa zaviazala v Parížskej dohode o zmene klímy, a to znížiť emisie medzi rokmi 1990 a 2030 aspoň o 40 %. Systém Európskej únie na obchodovanie s emisiami (ETS) je jedným z hlavných nástrojov, ktoré boli zavedené na účely plnenia tohto cieľa, a vytvára príjem prostredníctvom obchodovania s emisnými kvótami formou aukcie. Vzhľadom na harmonizovanú povahu ETS, ako aj na finančné prostriedky, ktoré Únia vynakladá na podporu úsilia členských štátov v oblasti zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na ňu, je vhodné v tejto súvislosti zaviesť nový vlastný zdroj pre rozpočet Únie. Tento vlastný zdroj by mal byť založený na kvótach, ktoré majú byť predmetom obchodovania členskými štátmi formou aukcie, ako aj na bezodplatných kvótach prechodne pridelených odvetviu energetiky. Aby sa zohľadnili osobitné ustanovenia týkajúce sa určitých členských štátov a uvedené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES

   (1a)

  , kvóty prerozdelené na účely solidarity, rastu a prepojení, ani kvóty určené pre fond na inovácie a fond na modernizácie, by sa pri stanovovaní výšky príspevku na vlastný zdroj nemali zohľadňovať. Vlastný zdroj založený na ETS by sa mal vymedziť aj spôsobom, ktorý zahŕňa potenciálne dodatočné príjmy vyplývajúce z budúceho rozšírenia rozsahu pôsobnosti smernice o ETS na nové odvetvia alebo geografické regióny, pričom by sa zároveň zabezpečila konkurencieschopnosť Únie. |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

(7a)

Únia považuje za prioritu dosiahnutie cieľa, ku ktorému sa zaviazala v Parížskej dohode o zmene klímy, a to znížiť emisie medzi rokmi 1990 a 2030 aspoň o 40 %. Systém Európskej únie na obchodovanie s emisiami (ETS) je jedným z hlavných nástrojov, ktoré boli zavedené na účely plnenia tohto cieľa, a vytvára príjem prostredníctvom obchodovania s emisnými kvótami formou aukcie. Vzhľadom na harmonizovanú povahu ETS, ako aj na finančné prostriedky, ktoré Únia vynakladá na podporu úsilia členských štátov v oblasti zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na ňu, je vhodné v tejto súvislosti zaviesť nový vlastný zdroj pre rozpočet Únie. Tento vlastný zdroj by mal byť založený na kvótach, ktoré majú byť predmetom obchodovania členskými štátmi formou aukcie, ako aj na bezodplatných kvótach prechodne pridelených odvetviu energetiky. Aby sa zohľadnili osobitné ustanovenia týkajúce sa určitých členských štátov a uvedené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES

   (1a)

  , kvóty prerozdelené na účely solidarity, rastu a prepojení, ani kvóty určené pre fond na inovácie a fond na modernizácie, by sa pri stanovovaní výšky príspevku na vlastný zdroj nemali zohľadňovať. Vlastný zdroj založený na ETS by sa mal vymedziť aj spôsobom, ktorý zahŕňa potenciálne dodatočné príjmy vyplývajúce z budúceho rozšírenia rozsahu pôsobnosti smernice o ETS na nové odvetvia alebo geografické regióny, pričom by sa zároveň zabezpečila konkurencieschopnosť Únie.

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 8

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (8) | Európska rada na zasadnutí 17.21. júla 2020 vzala na vedomie, že ako základ pre ďalšie vlastné zdroje Komisia v prvom polroku 2021 predloží návrhy na mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach a na digitálnu daň s cieľom zaviesť ich najneskôr od 1. januára 2023. Európska rada vyzvala Komisiu, aby predložila revidovaný návrh týkajúci sa systému obchodovania s emisiami s jeho prípadným rozšírením na oblasť leteckej a námornej dopravy. Dospela k záveru, že v priebehu viacročného finančného rámca (VFR) na obdobie 2021 – 2027 bude Únia pracovať na zavedení ďalších vlastných zdrojov, ktoré môžu zahŕňať daň z finančných transakcií. |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

(8)

Európska rada na zasadnutí 17.21. júla 2020 vzala na vedomie, že ako základ pre ďalšie vlastné zdroje Komisia v prvom polroku 2021 predloží návrhy na mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach a na digitálnu daň s cieľom zaviesť ich najneskôr od 1. januára 2023. Európska rada vyzvala Komisiu, aby predložila revidovaný návrh týkajúci sa systému obchodovania s emisiami s jeho prípadným rozšírením na oblasť leteckej a námornej dopravy. Dospela k záveru, že v priebehu viacročného finančného rámca (VFR) na obdobie 2021 – 2027 bude Únia pracovať na zavedení ďalších vlastných zdrojov, ktoré môžu zahŕňať daň z finančných transakcií.

| (8) | Požadované dodatočné vlastné zdroje by sa mali zaviesť najneskôr do roku 2028 v súlade s právne záväzným kalendárom stanoveným v tomto rozhodnutí, čím by sa malo zabezpečiť, aby sa príslušné právne predpisy mohli prijať včas a aby boli funkčné tak, aby výnosy boli k dispozícii v čase, keď vzniknú náklady. Komisia by k tomu mala pripraviť legislatívne návrhy. V medziinštitucionálnej dohode medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou by sa mali stanoviť podrobnejšie dojednania a iné ustanovenia týkajúce sa tohto právne záväzného kalendára, ako sú dátum nadobudnutia účinnosti alebo dátum možného retroaktívneho uplatňovania určitých nových vlastných zdrojov. |
| --- | --- |

(8)

Požadované dodatočné vlastné zdroje by sa mali zaviesť najneskôr do roku 2028 v súlade s právne záväzným kalendárom stanoveným v tomto rozhodnutí, čím by sa malo zabezpečiť, aby sa príslušné právne predpisy mohli prijať včas a aby boli funkčné tak, aby výnosy boli k dispozícii v čase, keď vzniknú náklady. Komisia by k tomu mala pripraviť legislatívne návrhy. V medziinštitucionálnej dohode medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou by sa mali stanoviť podrobnejšie dojednania a iné ustanovenia týkajúce sa tohto právne záväzného kalendára, ako sú dátum nadobudnutia účinnosti alebo dátum možného retroaktívneho uplatňovania určitých nových vlastných zdrojov.

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 8 a (nové)

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (8a) | Ako prvý krok bude príspevok založený na nerecyklovanom odpade z plastových obalov od januára 2021 dopĺňať existujúce vlastné zdroje. Okrem toho 30 % príjmov z výnosov z obchodovania formou aukcie v rámci ETS bude od roku 2021 predstavovať všeobecný príjem pre rozpočet Únie. V druhom kroku Komisia predloží potrebné návrhy na zmenu dane z finančných transakcií (DFT) na základ pre vlastný zdroj od roku 2024. Komisia v prvom polroku 2021 predloží aj legislatívne návrhy na zavedenie nových vlastných zdrojov založených na mechanizme kompenzácie uhlíka na hraniciach a na digitálnej dani. Výnosy budú k dispozícii od roku 2023. Ak mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach bude mať formu dodatočných dovozných ciel, bude sa naň vzťahovať právna úprava týkajúca sa tradičných vlastných zdrojov a nebude si vyžadovať samostatné rozhodnutie o vlastných zdrojoch. Ak mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach bude mať formu rozšírenia rozsahu pôsobnosti systému obchodovania s emisiami, mal by byť plne krytý z vlastných zdrojov založených na systéme obchodovania s emisiami. V treťom kroku a v rámci preskúmania/revízie viacročného finančného rámca v polovici trvania v prvom polroku 2024 Komisia predloží ďalšie nové alebo prepracované návrhy na premenu spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb (CCCTB) na základ pre vlastný zdroj. Právne predpisy by mali nadobudnúť účinnosť včas, aby boli výnosy z týchto nových vlastných zdrojov k dispozícii od roku 2026. Vlastné zdroje založené na dani sa nebudú musieť uplatňovať retroaktívne. |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

(8a)

Ako prvý krok bude príspevok založený na nerecyklovanom odpade z plastových obalov od januára 2021 dopĺňať existujúce vlastné zdroje. Okrem toho 30 % príjmov z výnosov z obchodovania formou aukcie v rámci ETS bude od roku 2021 predstavovať všeobecný príjem pre rozpočet Únie. V druhom kroku Komisia predloží potrebné návrhy na zmenu dane z finančných transakcií (DFT) na základ pre vlastný zdroj od roku 2024. Komisia v prvom polroku 2021 predloží aj legislatívne návrhy na zavedenie nových vlastných zdrojov založených na mechanizme kompenzácie uhlíka na hraniciach a na digitálnej dani. Výnosy budú k dispozícii od roku 2023. Ak mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach bude mať formu dodatočných dovozných ciel, bude sa naň vzťahovať právna úprava týkajúca sa tradičných vlastných zdrojov a nebude si vyžadovať samostatné rozhodnutie o vlastných zdrojoch. Ak mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach bude mať formu rozšírenia rozsahu pôsobnosti systému obchodovania s emisiami, mal by byť plne krytý z vlastných zdrojov založených na systéme obchodovania s emisiami. V treťom kroku a v rámci preskúmania/revízie viacročného finančného rámca v polovici trvania v prvom polroku 2024 Komisia predloží ďalšie nové alebo prepracované návrhy na premenu spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb (CCCTB) na základ pre vlastný zdroj. Právne predpisy by mali nadobudnúť účinnosť včas, aby boli výnosy z týchto nových vlastných zdrojov k dispozícii od roku 2026. Vlastné zdroje založené na dani sa nebudú musieť uplatňovať retroaktívne.

Pozmeňujúci návrh 10

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 9

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (9) | Európska rada na zasadnutí 17. – 21. júla 2020 dospela k záveru, že dojednania týkajúce sa vlastných zdrojov by sa mali riadiť celkovými cieľmi jednoduchosti, transparentnosti a rovnosti vrátane spravodlivého rozdelenia zaťaženia. Taktiež dospela k záveru, že Dánsko, Holandsko, Rakúsko a Švédsko a v kontexte podpory obnovy a odolnosti aj Nemecko budú v období 2021 – 2027 benefitovať z paušálnych korekcií ich ročných príspevkov založených na HND. |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

(9)

Európska rada na zasadnutí 17. – 21. júla 2020 dospela k záveru, že dojednania týkajúce sa vlastných zdrojov by sa mali riadiť celkovými cieľmi jednoduchosti, transparentnosti a rovnosti vrátane spravodlivého rozdelenia zaťaženia. Taktiež dospela k záveru, že Dánsko, Holandsko, Rakúsko a Švédsko a v kontexte podpory obnovy a odolnosti aj Nemecko budú v období 2021 – 2027 benefitovať z paušálnych korekcií ich ročných príspevkov založených na HND.

| (9) | Rabaty a iné korekčné mechanizmy by sa mali zrušiť. |
| --- | --- |

(9)

Rabaty a iné korekčné mechanizmy by sa mali zrušiť.

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 9 a (nové)

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9a) | Únia sa bude usilovať o zavedenie prípadných iných dodatočných nových vlastných zdrojov v nadchádzajúcich rokoch a do roku 2028. Ak Európsky parlament alebo Rada navrhne nový vlastný zdroj, Komisia ho posúdi. |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

(9a)

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 9 b (nové)

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9b) | Vzhľadom na budúce rokovania o zmenách zmlúv a s využitím dynamiky Konferencie o budúcnosti Európy by sa demokratická legitimita, zodpovednosť, odolnosť a zosúladenie s hlavnými cieľmi politiky na strane príjmov rozpočtu Únie mali ďalej posilniť tým, že sa Európskemu parlamentu poskytnú posilnené právomoci v legislatívnom rozhodovaní a prizná aktívnejšia úloha pri monitorovaní vykonávania systému vlastných zdrojov, ako aj v príslušných odvetvových právnych predpisoch. |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

(9b)

Vzhľadom na budúce rokovania o zmenách zmlúv a s využitím dynamiky Konferencie o budúcnosti Európy by sa demokratická legitimita, zodpovednosť, odolnosť a zosúladenie s hlavnými cieľmi politiky na strane príjmov rozpočtu Únie mali ďalej posilniť tým, že sa Európskemu parlamentu poskytnú posilnené právomoci v legislatívnom rozhodovaní a prizná aktívnejšia úloha pri monitorovaní vykonávania systému vlastných zdrojov, ako aj v príslušných odvetvových právnych predpisoch.

Pozmeňujúci návrh 13

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 10

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (10) | Členské štáty
  by si
  na pokrytie nákladov
  na výber mali ponechať 25 % zo súm tradičných
  vlastných zdrojov, ktoré
  vyberú
  . |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

(10)

Členské štáty
  by si
  na pokrytie nákladov
  na výber mali ponechať 25 % zo súm tradičných
  vlastných zdrojov, ktoré
  vyberú
  .

| (10) | Podiel 20 % zo súm vybraných členskými štátmi pre tradičné vlastné zdroje, ktorý si ponechávajú
  členské štáty na pokrytie nákladov
  spojených s ich výberom, predstavuje vysoký podiel
  vlastných zdrojov, ktoré
  nie sú odvádzané do rozpočtu Únie
  .
  Náklady na výber, ktoré si ponechávajú členské štáty zo sumy vybranej pre tradičné vlastné zdroje, by sa zo súčasných 20 % mali vrátiť na pôvodnú úroveň 10 %, aby finančná podpora určená na colné vybavenie, zamestnancov a informácie lepšie zodpovedala skutočným nákladom a potrebám. Tento podiel by mal byť rovnaký pre všetky členské štáty. |
| --- | --- |

(10)

Podiel 20 % zo súm vybraných členskými štátmi pre tradičné vlastné zdroje, ktorý si ponechávajú
  členské štáty na pokrytie nákladov
  spojených s ich výberom, predstavuje vysoký podiel
  vlastných zdrojov, ktoré
  nie sú odvádzané do rozpočtu Únie
  .
  Náklady na výber, ktoré si ponechávajú členské štáty zo sumy vybranej pre tradičné vlastné zdroje, by sa zo súčasných 20 % mali vrátiť na pôvodnú úroveň 10 %, aby finančná podpora určená na colné vybavenie, zamestnancov a informácie lepšie zodpovedala skutočným nákladom a potrebám. Tento podiel by mal byť rovnaký pre všetky členské štáty.

Pozmeňujúci návrh 14

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 11

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (11) | V súlade so štvrtým odsekom článku 311 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
  sa prostredníctvom nariadenia Rady ustanovia
  vykonávacie opatrenia pre systém vlastných zdrojov Únie. Takéto opatrenia by mali zahŕňať ustanovenia všeobecnej a technickej povahy uplatniteľné na všetky
  kategórie
  vlastných zdrojov. Tieto opatrenia by mali zahŕňať podrobné pravidlá
  výpočtu zostatku a jeho zahrnutia do rozpočtu, ako aj ustanovenia
  a 
  dojednania
  potrebné na kontrolu výberu vlastných zdrojov a dohľad nad ním. |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

(11)

V súlade so štvrtým odsekom článku 311 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
  sa prostredníctvom nariadenia Rady ustanovia
  vykonávacie opatrenia pre systém vlastných zdrojov Únie. Takéto opatrenia by mali zahŕňať ustanovenia všeobecnej a technickej povahy uplatniteľné na všetky
  kategórie
  vlastných zdrojov. Tieto opatrenia by mali zahŕňať podrobné pravidlá
  výpočtu zostatku a jeho zahrnutia do rozpočtu, ako aj ustanovenia
  a 
  dojednania
  potrebné na kontrolu výberu vlastných zdrojov a dohľad nad ním.

| (11) | Rada
  v súlade so štvrtým odsekom článku 311 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
  stanoví
  vykonávacie opatrenia pre systém vlastných zdrojov Únie. Takéto opatrenia by mali zahŕňať ustanovenia všeobecnej a technickej povahy uplatniteľné na všetky
  druhy
  vlastných zdrojov
  , v prípade ktorých je zvlášť dôležitý primeraný parlamentný dohľad
  . Tieto opatrenia by mali zahŕňať podrobné pravidlá
  týkajúce sa stanovenia súm vlastných zdrojov uvedených v článku 2 ods. 1, ktoré sa majú sprístupniť, vrátane uplatniteľných sadzieb výberu vlastných zdrojov uvedených v článku 2 ods. 1 písm. b) až e), technických otázok týkajúcich sa hrubého národného dôchodku, ustanovení
  a 
  dojednaní potrebných
  na kontrolu výberu vlastných zdrojov a dohľad nad ním
  , ako aj pravidlá týkajúce sa inšpekcií a pravidlá týkajúce sa právomocí úradníkov a iných zamestnancov oprávnených Komisiou vykonávať inšpekcie, a akékoľvek iné relevantné požiadavky na podávanie správ
  .
  Tieto opatrenia by mali zahŕňať aj praktické ustanovenia na pravidelné informovanie členských štátov a Európskeho parlamentu ako jednej zložky rozpočtového orgánu o aktuálnom stave prijímania úverov, riadení dlhu a súvisiacich stratégiách riadenia rizík, ako aj o pláne splácania. |
| --- | --- |

(11)

Rada
  v súlade so štvrtým odsekom článku 311 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
  stanoví
  vykonávacie opatrenia pre systém vlastných zdrojov Únie. Takéto opatrenia by mali zahŕňať ustanovenia všeobecnej a technickej povahy uplatniteľné na všetky
  druhy
  vlastných zdrojov
  , v prípade ktorých je zvlášť dôležitý primeraný parlamentný dohľad
  . Tieto opatrenia by mali zahŕňať podrobné pravidlá
  týkajúce sa stanovenia súm vlastných zdrojov uvedených v článku 2 ods. 1, ktoré sa majú sprístupniť, vrátane uplatniteľných sadzieb výberu vlastných zdrojov uvedených v článku 2 ods. 1 písm. b) až e), technických otázok týkajúcich sa hrubého národného dôchodku, ustanovení
  a 
  dojednaní potrebných
  na kontrolu výberu vlastných zdrojov a dohľad nad ním
  , ako aj pravidlá týkajúce sa inšpekcií a pravidlá týkajúce sa právomocí úradníkov a iných zamestnancov oprávnených Komisiou vykonávať inšpekcie, a akékoľvek iné relevantné požiadavky na podávanie správ
  .
  Tieto opatrenia by mali zahŕňať aj praktické ustanovenia na pravidelné informovanie členských štátov a Európskeho parlamentu ako jednej zložky rozpočtového orgánu o aktuálnom stave prijímania úverov, riadení dlhu a súvisiacich stratégiách riadenia rizík, ako aj o pláne splácania.

Pozmeňujúci návrh 15

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 13

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (13) | V rámci stropov vlastných zdrojov
  by sa
  pre Úniu
  mala zachovať
  dostatočná rezerva na pokrytie všetkých jej finančných
  zväzkov
  a podmienených záväzkov splatných v ktoromkoľvek danom roku.
  Celková suma vlastných zdrojov pridelená do rozpočtu Únie na pokrytie ročných platobných rozpočtových prostriedkov by nemala presiahnuť 1,40  % súčtu HND všetkých členských štátov. Celková suma ročných viazaných rozpočtových prostriedkov by nemala presiahnuť 1,46  % súčtu HND všetkých členských štátov. |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

(13)

V rámci stropov vlastných zdrojov
  by sa
  pre Úniu
  mala zachovať
  dostatočná rezerva na pokrytie všetkých jej finančných
  zväzkov
  a podmienených záväzkov splatných v ktoromkoľvek danom roku.
  Celková suma vlastných zdrojov pridelená do rozpočtu Únie na pokrytie ročných platobných rozpočtových prostriedkov by nemala presiahnuť 1,40  % súčtu HND všetkých členských štátov. Celková suma ročných viazaných rozpočtových prostriedkov by nemala presiahnuť 1,46  % súčtu HND všetkých členských štátov.

| (13) | Aby sa
  v rámci stropov vlastných zdrojov
  zachovala
  pre Úniu dostatočná rezerva na pokrytie všetkých jej finančných
  záväzkov
  a podmienených záväzkov splatných v ktoromkoľvek danom roku,
  strop vlastných zdrojov by sa mal v prípade platobných rozpočtových prostriedkov zvýšiť na úroveň 1,50  % zo sumy hrubého národného dôchodku členských štátov v trhových cenách
  . |
| --- | --- |

(13)

Aby sa
  v rámci stropov vlastných zdrojov
  zachovala
  pre Úniu dostatočná rezerva na pokrytie všetkých jej finančných
  záväzkov
  a podmienených záväzkov splatných v ktoromkoľvek danom roku,
  strop vlastných zdrojov by sa mal v prípade platobných rozpočtových prostriedkov zvýšiť na úroveň 1,50  % zo sumy hrubého národného dôchodku členských štátov v trhových cenách
  .

Pozmeňujúci návrh 16

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 16 a (nové)

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (16a) | Strop platobných rozpočtových prostriedkov by sa mal zvýšiť o 0,6 percentuálneho bodu, a to výlučne na účely pokrytia dodatočných finančných záväzkov a podmienených záväzkov vyplývajúcich z mimoriadneho a dočasného splnomocnenia požičať si finančné prostriedky a zabezpečiť finančnú udržateľnosť aj v časoch hospodárskeho poklesu. |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

(16a)

Strop platobných rozpočtových prostriedkov by sa mal zvýšiť o 0,6 percentuálneho bodu, a to výlučne na účely pokrytia dodatočných finančných záväzkov a podmienených záväzkov vyplývajúcich z mimoriadneho a dočasného splnomocnenia požičať si finančné prostriedky a zabezpečiť finančnú udržateľnosť aj v časoch hospodárskeho poklesu.

Pozmeňujúci návrh 17

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 19

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (19) | Splácanie finančných prostriedkov vypožičaných na účely poskytnutia nenávratnej pomoci, návratnej pomoci poskytovanej prostredníctvom finančných nástrojov alebo poskytovania rozpočtových záruk, by sa spolu so splatnými úrokmi malo financovať z rozpočtu Únie. Vypožičané finančné prostriedky, ktoré sa členským štátom poskytujú vo forme úverov, by sa mali splatiť zo súm získaných od prijímajúcich členských štátov. Je potrebné prideliť a sprístupniť Únii zdroje potrebné na pokrytie všetkých jej finančných záväzkov a podmienených záväzkov vyplývajúcich z mimoriadneho a dočasného splnomocnenia požičať si v ktoromkoľvek danom roku a za akýchkoľvek okolností finančné prostriedky v súlade s článkom 310 ods. 4 ZFEÚ a článkom 323 ZFEÚ. |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

(19)

Splácanie finančných prostriedkov vypožičaných na účely poskytnutia nenávratnej pomoci, návratnej pomoci poskytovanej prostredníctvom finančných nástrojov alebo poskytovania rozpočtových záruk, by sa spolu so splatnými úrokmi malo financovať z rozpočtu Únie. Vypožičané finančné prostriedky, ktoré sa členským štátom poskytujú vo forme úverov, by sa mali splatiť zo súm získaných od prijímajúcich členských štátov. Je potrebné prideliť a sprístupniť Únii zdroje potrebné na pokrytie všetkých jej finančných záväzkov a podmienených záväzkov vyplývajúcich z mimoriadneho a dočasného splnomocnenia požičať si v ktoromkoľvek danom roku a za akýchkoľvek okolností finančné prostriedky v súlade s článkom 310 ods. 4 ZFEÚ a článkom 323 ZFEÚ.

| (19) | Splácanie finančných prostriedkov vypožičaných na účely poskytnutia nenávratnej pomoci, návratnej pomoci poskytovanej prostredníctvom finančných nástrojov alebo poskytovania rozpočtových záruk, by sa spolu so splatnými úrokmi malo financovať z 
  výnosov z nových vlastných zdrojov zavedených v rámci
  rozpočtu Únie. Vypožičané finančné prostriedky, ktoré sa členským štátom poskytujú vo forme úverov, by sa mali splatiť zo súm získaných od prijímajúcich členských štátov. Je potrebné prideliť a sprístupniť Únii zdroje potrebné na pokrytie všetkých jej finančných záväzkov a podmienených záväzkov vyplývajúcich z mimoriadneho a dočasného splnomocnenia požičať si v ktoromkoľvek danom roku a za akýchkoľvek okolností finančné prostriedky v súlade s článkom 310 ods. 4 ZFEÚ a článkom 323 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(19)

Splácanie finančných prostriedkov vypožičaných na účely poskytnutia nenávratnej pomoci, návratnej pomoci poskytovanej prostredníctvom finančných nástrojov alebo poskytovania rozpočtových záruk, by sa spolu so splatnými úrokmi malo financovať z 
  výnosov z nových vlastných zdrojov zavedených v rámci
  rozpočtu Únie. Vypožičané finančné prostriedky, ktoré sa členským štátom poskytujú vo forme úverov, by sa mali splatiť zo súm získaných od prijímajúcich členských štátov. Je potrebné prideliť a sprístupniť Únii zdroje potrebné na pokrytie všetkých jej finančných záväzkov a podmienených záväzkov vyplývajúcich z mimoriadneho a dočasného splnomocnenia požičať si v ktoromkoľvek danom roku a za akýchkoľvek okolností finančné prostriedky v súlade s článkom 310 ods. 4 ZFEÚ a článkom 323 ZFEÚ.

Pozmeňujúci návrh 18

Návrh rozhodnutia

Odôvodnenie 25

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (25) | Toto rozhodnutie by malo nadobudnúť účinnosť až po jeho schválení všetkými členskými štátmi v súlade s ich príslušnými ústavnými požiadavkami, teda pri plnom rešpektovaní štátnej zvrchovanosti. Európska rada na zasadnutí 17.21. júla 2020 vzala na vedomie, že členské štáty majú v úmysle čo najskôr pristúpiť k schváleniu tohto rozhodnutia. Vzhľadom na potrebu urýchlene umožniť vypožičiavanie si na účely financovania opatrení zameraných na riešenie dôsledkov krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 by toto rozhodnutie malo nadobudnúť účinnosť prvým dňom prvého mesiaca nasledujúceho po doručení posledného oznámenia o ukončení postupov na prijatie tohto rozhodnutia. |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

(25)

Toto rozhodnutie by malo nadobudnúť účinnosť až po jeho schválení všetkými členskými štátmi v súlade s ich príslušnými ústavnými požiadavkami, teda pri plnom rešpektovaní štátnej zvrchovanosti. Európska rada na zasadnutí 17.21. júla 2020 vzala na vedomie, že členské štáty majú v úmysle čo najskôr pristúpiť k schváleniu tohto rozhodnutia. Vzhľadom na potrebu urýchlene umožniť vypožičiavanie si na účely financovania opatrení zameraných na riešenie dôsledkov krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 by toto rozhodnutie malo nadobudnúť účinnosť prvým dňom prvého mesiaca nasledujúceho po doručení posledného oznámenia o ukončení postupov na prijatie tohto rozhodnutia.

| (25) | S cieľom umožniť začatie procesu ratifikácie prijíma toto rozhodnutie Rada po konzultácii s Európskym parlamentom. Európsky parlament vyjadril zámer urýchlene poskytnúť pri konzultácii stanovisko, ktoré je z právneho hľadiska potrebné na urýchlenie procesu, ktorým sa Komisia oprávni začať operácie vypožičiavania na financovanie Európskeho nástroja obnovy.
  Toto rozhodnutie by malo nadobudnúť účinnosť až po jeho schválení všetkými členskými štátmi v súlade s ich príslušnými ústavnými požiadavkami, teda pri plnom rešpektovaní štátnej zvrchovanosti
  , a to aj pokiaľ ide o nové kategórie vlastných zdrojov
  . Európska rada na zasadnutí 17. – 21. júla 2020 vzala na vedomie, že členské štáty majú v úmysle čo najskôr pristúpiť k schváleniu tohto rozhodnutia. Vzhľadom na potrebu urýchlene umožniť vypožičiavanie si na účely financovania opatrení zameraných na riešenie dôsledkov krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 by toto rozhodnutie malo nadobudnúť účinnosť prvým dňom prvého mesiaca nasledujúceho po doručení posledného oznámenia o ukončení postupov na prijatie tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(25)

S cieľom umožniť začatie procesu ratifikácie prijíma toto rozhodnutie Rada po konzultácii s Európskym parlamentom. Európsky parlament vyjadril zámer urýchlene poskytnúť pri konzultácii stanovisko, ktoré je z právneho hľadiska potrebné na urýchlenie procesu, ktorým sa Komisia oprávni začať operácie vypožičiavania na financovanie Európskeho nástroja obnovy.
  Toto rozhodnutie by malo nadobudnúť účinnosť až po jeho schválení všetkými členskými štátmi v súlade s ich príslušnými ústavnými požiadavkami, teda pri plnom rešpektovaní štátnej zvrchovanosti
  , a to aj pokiaľ ide o nové kategórie vlastných zdrojov
  . Európska rada na zasadnutí 17. – 21. júla 2020 vzala na vedomie, že členské štáty majú v úmysle čo najskôr pristúpiť k schváleniu tohto rozhodnutia. Vzhľadom na potrebu urýchlene umožniť vypožičiavanie si na účely financovania opatrení zameraných na riešenie dôsledkov krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 by toto rozhodnutie malo nadobudnúť účinnosť prvým dňom prvého mesiaca nasledujúceho po doručení posledného oznámenia o ukončení postupov na prijatie tohto rozhodnutia.

Pozmeňujúci návrh 19

Návrh rozhodnutia

Článok 2 – odsek 1 – pododsek 1 – písmeno c

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | uplatnenia
  jednotnej sadzby výberu na hmotnosť nerecyklovaného odpadu z plastových obalov
  vzniknutého v každom členskom štáte.
  Sadzba výberu
  je 0,80
  EUR za kilogram.
  Uplatňuje sa ročné paušálne zníženie pre niektoré členské štáty vymedzené v štvrtom pododseku; |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

c)

uplatnenia
  jednotnej sadzby výberu na hmotnosť nerecyklovaného odpadu z plastových obalov
  vzniknutého v každom členskom štáte.
  Sadzba výberu
  je 0,80
  EUR za kilogram.
  Uplatňuje sa ročné paušálne zníženie pre niektoré členské štáty vymedzené v štvrtom pododseku;

| c) | uplatňovania
  jednotnej sadzby výberu na hmotnosť nerecyklovaného odpadu z plastových obalov
  od 1. januára 2021
  ;
  skutočná
  sadzba výberu
  nepresiahne 2,00
  EUR na kilogram; |
| --- | --- |

c)

uplatňovania
  jednotnej sadzby výberu na hmotnosť nerecyklovaného odpadu z plastových obalov
  od 1. januára 2021
  ;
  skutočná
  sadzba výberu
  nepresiahne 2,00
  EUR na kilogram;

Pozmeňujúci návrh 20

Návrh rozhodnutia

Článok 2 – odsek 1 – pododsek 1 – písmeno c a (nové)

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ca) | uplatňovania od 1. januára 2021 jednotnej sadzby výberu na sumu predstavujúcu príjmy z kvót, ktoré majú byť predmetom obchodovania formou aukcie a ktoré sú uvedené v článku 10 ods. 2 písm. a) smernice 2003/87/ES, a na trhovú hodnotu bezodplatných kvót prechodne pridelených na modernizáciu odvetvia energetiky, ako sa stanovuje v článku 10c ods. 3 uvedenej smernice; táto skutočná sadzba výberu nesmie presiahnuť 50 %; celkovej výšky odstupňovaných príjmov získaných akýmkoľvek budúcim rozšírením rozsahu pôsobnosti systému obchodovania s emisiami po 1. januári 2021 na ďalšie odvetvia a regióny; |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

ca)

uplatňovania od 1. januára 2021 jednotnej sadzby výberu na sumu predstavujúcu príjmy z kvót, ktoré majú byť predmetom obchodovania formou aukcie a ktoré sú uvedené v článku 10 ods. 2 písm. a) smernice 2003/87/ES, a na trhovú hodnotu bezodplatných kvót prechodne pridelených na modernizáciu odvetvia energetiky, ako sa stanovuje v článku 10c ods. 3 uvedenej smernice; táto skutočná sadzba výberu nesmie presiahnuť 50 %; celkovej výšky odstupňovaných príjmov získaných akýmkoľvek budúcim rozšírením rozsahu pôsobnosti systému obchodovania s emisiami po 1. januári 2021 na ďalšie odvetvia a regióny;

Pozmeňujúci návrh 21

Návrh rozhodnutia

Článok 2 – odsek 1 – pododsek 1 – písmeno c b (nové)

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | cb) | príjmy vygenerované prostredníctvom mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach podľa návrhu Komisie [.../...] do 1. januára 2023; |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

cb)

príjmy vygenerované prostredníctvom mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach podľa návrhu Komisie [.../...] do 1. januára 2023;

Pozmeňujúci návrh 22

Návrh rozhodnutia

Článok 2 – odsek 1 – pododsek 1 – písmeno c c (nové)

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | cc) | príjmy získané zo zdaňovania digitálnych služieb až do prijatia a vykonania smernice Rady o spoločnom systéme zdanenia digitálnych služieb formou dane z výnosov z poskytovania určitých digitálnych služieb (COM(2018)0148) do 1. januára 2023; táto skutočná sadzba výberu nesmie presiahnuť 100 %; |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

cc)

príjmy získané zo zdaňovania digitálnych služieb až do prijatia a vykonania smernice Rady o spoločnom systéme zdanenia digitálnych služieb formou dane z výnosov z poskytovania určitých digitálnych služieb (COM(2018)0148) do 1. januára 2023; táto skutočná sadzba výberu nesmie presiahnuť 100 %;

Pozmeňujúci návrh 23

Návrh rozhodnutia

Článok 2 – odsek 1 – pododsek 1 – písmeno c d (nové)

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | cd) | uplatňovania od 1. januára 2026 jednotnej sadzby výberu na podiel zdaniteľných ziskov pripísaných každému členskému štátu podľa pravidiel Únie v oblasti spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb; táto skutočná sadzba výberu nesmie presiahnuť 6 %; |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

cd)

uplatňovania od 1. januára 2026 jednotnej sadzby výberu na podiel zdaniteľných ziskov pripísaných každému členskému štátu podľa pravidiel Únie v oblasti spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb; táto skutočná sadzba výberu nesmie presiahnuť 6 %;

Pozmeňujúci návrh 24

Návrh rozhodnutia

Článok 2 – odsek 1 – pododsek 1 – písmeno c e (nové)

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ce) | uplatňovania od 1. januára 2024 dane z finančných transakcií, ktorá sa bude vyberať podľa smernice Rady (EÚ) č. [.../...], s uplatniteľnými sadzbami výberu vo výške podielu, ktorý nepresiahne minimálne sadzby stanovené v uvedenej smernici; ak sa smernica o dani z finančných transakcií dočasne vykonáva v rámci posilnenej spolupráce, tento vlastný zdroj nemá vplyv na členské štáty, ktoré sa nezúčastňujú na posilnenej spolupráci; |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

ce)

uplatňovania od 1. januára 2024 dane z finančných transakcií, ktorá sa bude vyberať podľa smernice Rady (EÚ) č. [.../...], s uplatniteľnými sadzbami výberu vo výške podielu, ktorý nepresiahne minimálne sadzby stanovené v uvedenej smernici; ak sa smernica o dani z finančných transakcií dočasne vykonáva v rámci posilnenej spolupráce, tento vlastný zdroj nemá vplyv na členské štáty, ktoré sa nezúčastňujú na posilnenej spolupráci;

Pozmeňujúci návrh 25

Návrh rozhodnutia

Článok 2 – odsek 2

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   
  V období 2021 – 2027 sa v prípade Rakúska uplatní hrubé zníženie jeho ročného príspevku založeného na HND vo výške 565 miliónov EUR, v prípade Dánska sa uplatní hrubé zníženie jeho ročného príspevku založeného na HND vo výške 377 miliónov EUR, v prípade Nemecka sa uplatní hrubé zníženie jeho ročného príspevku založeného na HND vo výške 3 671 miliónov EUR, v prípade Holandska sa uplatní hrubé zníženie jeho ročného príspevku založeného na HND vo výške 1 921 miliónov EUR a v prípade Švédska sa uplatní hrubé zníženie jeho ročného príspevku založeného na HND vo výške 1 069 miliónov EUR. Tieto sumy sú v cenách roku 2018 a sú upravené na bežné ceny uplatnením najaktuálnejšieho deflátora hrubého národného dôchodku pre Úniu vyjadreného v eurách, ktorý stanovuje Komisia a ktorý je k dispozícii pri zostavovaní návrhu rozpočtu. Tieto hrubé zníženia budú financované všetkými členskými štátmi. | 2.   
  Žiadny členský štát nemá nárok na žiadnu zľavu alebo opravu. |

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

2.   
  V období 2021 – 2027 sa v prípade Rakúska uplatní hrubé zníženie jeho ročného príspevku založeného na HND vo výške 565 miliónov EUR, v prípade Dánska sa uplatní hrubé zníženie jeho ročného príspevku založeného na HND vo výške 377 miliónov EUR, v prípade Nemecka sa uplatní hrubé zníženie jeho ročného príspevku založeného na HND vo výške 3 671 miliónov EUR, v prípade Holandska sa uplatní hrubé zníženie jeho ročného príspevku založeného na HND vo výške 1 921 miliónov EUR a v prípade Švédska sa uplatní hrubé zníženie jeho ročného príspevku založeného na HND vo výške 1 069 miliónov EUR. Tieto sumy sú v cenách roku 2018 a sú upravené na bežné ceny uplatnením najaktuálnejšieho deflátora hrubého národného dôchodku pre Úniu vyjadreného v eurách, ktorý stanovuje Komisia a ktorý je k dispozícii pri zostavovaní návrhu rozpočtu. Tieto hrubé zníženia budú financované všetkými členskými štátmi.

2.   
  Žiadny členský štát nemá nárok na žiadnu zľavu alebo opravu.

Pozmeňujúci návrh 26

Pozmeňujúci návrh 26

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 2 – odsek 2 a (nový)

Článok 2 – odsek 2 a (nový)

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Európsky parlament a Rada v úzkej spolupráci s Komisiou stanovia podrobné pravidlá a ďalšie potrebné ustanovenia na uplatňovanie právne záväzného kalendára na zavedenie nových vlastných zdrojov v medziinštitucionálnej dohode do 1. januára 2021. Príjmy z týchto nových vlastných zdrojov musia byť dostatočné aspoň na to, aby sa pokrylo splácanie nákladov na prijaté úvery a pôžičky, ktoré vyplývajú z kapacity na prijímanie úverov podľa článku 3b. Nové vlastné zdroje by mali tiež zaručiť primeranú úroveň financovania výdavkov Únie vo VFR a zároveň zmierniť prevahu príspevkov založených na HND.




  Komisia k tomu pripraví vhodné legislatívne návrhy.




  Strednodobé preskúmanie VFR 2021 – 2027 sa okrem iného využije na jeho prispôsobenie a v prípade potreby aj na prijatie nových právnych predpisov na dosiahnutie cieľov stanovených v tomto odseku. |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  Európsky parlament a Rada v úzkej spolupráci s Komisiou stanovia podrobné pravidlá a ďalšie potrebné ustanovenia na uplatňovanie právne záväzného kalendára na zavedenie nových vlastných zdrojov v medziinštitucionálnej dohode do 1. januára 2021. Príjmy z týchto nových vlastných zdrojov musia byť dostatočné aspoň na to, aby sa pokrylo splácanie nákladov na prijaté úvery a pôžičky, ktoré vyplývajú z kapacity na prijímanie úverov podľa článku 3b. Nové vlastné zdroje by mali tiež zaručiť primeranú úroveň financovania výdavkov Únie vo VFR a zároveň zmierniť prevahu príspevkov založených na HND.

Komisia k tomu pripraví vhodné legislatívne návrhy.

Strednodobé preskúmanie VFR 2021 – 2027 sa okrem iného využije na jeho prispôsobenie a v prípade potreby aj na prijatie nových právnych predpisov na dosiahnutie cieľov stanovených v tomto odseku.

Pozmeňujúci návrh 27

Pozmeňujúci návrh 27

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 3 – odsek 1

Článok 3 – odsek 1

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Celková suma vlastných zdrojov pridelených Únii na pokrytie ročných rozpočtových prostriedkov
  na platby neprekročí 1,40  %
  súčtu
  HND
  všetkých členských štátov. | 1.   Celková výška vlastných zdrojov pridelená Únii na pokrytie ročných
  platobných
  rozpočtových prostriedkov
  nepresiahne 1,50  %
  súčtu
  hrubých národných dôchodkov
  všetkých členských štátov. |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Celková suma vlastných zdrojov pridelených Únii na pokrytie ročných rozpočtových prostriedkov
  na platby neprekročí 1,40  %
  súčtu
  HND
  všetkých členských štátov.

1.   Celková výška vlastných zdrojov pridelená Únii na pokrytie ročných
  platobných
  rozpočtových prostriedkov
  nepresiahne 1,50  %
  súčtu
  hrubých národných dôchodkov
  všetkých členských štátov.

Pozmeňujúci návrh 28

Pozmeňujúci návrh 28

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 3 – odsek 2

Článok 3 – odsek 2

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.
     
  Celková ročná suma viazaných rozpočtových prostriedkov zahrnutých do rozpočtu Únie nepresiahne 1,46  % súčtu HND všetkých členských štátov. | vypúšťa sa |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.
     
  Celková ročná suma viazaných rozpočtových prostriedkov zahrnutých do rozpočtu Únie nepresiahne 1,46  % súčtu HND všetkých členských štátov.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 29

Pozmeňujúci návrh 29

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 3 – odsek 3

Článok 3 – odsek 3

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.
     
  Medzi viazanými rozpočtovými prostriedkami a platobnými rozpočtovými prostriedkami sa zachováva primeraný pomer, aby sa zaručila ich vzájomná kompatibilita a umožnilo sa dodržiavanie stropu stanoveného v odseku 1 v nasledujúcich rokoch. | vypúšťa sa |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.
     
  Medzi viazanými rozpočtovými prostriedkami a platobnými rozpočtovými prostriedkami sa zachováva primeraný pomer, aby sa zaručila ich vzájomná kompatibilita a umožnilo sa dodržiavanie stropu stanoveného v odseku 1 v nasledujúcich rokoch.

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Pozmeňujúci návrh 30

Pozmeňujúci návrh 30

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 3 – odsek 4

Článok 3 – odsek 4

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 4.
     
  Ak zmeny nariadenia (EÚ) č. 549/2013 povedú k významným zmenám úrovne HND, Komisia prepočíta stropy stanovené v odsekoch 1 a 2 dočasne zvýšené v súlade s článkom 3c na základe tohto vzorca: | vypúšťa sa |
| HNDt-2 + HNDt-1 + HNDt ESA súčasný




  x % (y %) *_________________




  HNDt-2 + HNDt-1 + HNDt ESA upravený | |
| „t“ vo vzorci znamená posledný úplný rok, za ktorý sú k dispozícii údaje vymedzené v nariadení (EÚ) 2019/516

   (5)

  , „x“ odkazuje na strop vlastných zdrojov pre platobné rozpočtové prostriedky a „y“ na strop vlastných zdrojov pre viazané rozpočtové prostriedky. | |
| „ESA“ vo vzorci znamená Európsky systém národných a regionálnych účtov v Únii. | |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

4.
     
  Ak zmeny nariadenia (EÚ) č. 549/2013 povedú k významným zmenám úrovne HND, Komisia prepočíta stropy stanovené v odsekoch 1 a 2 dočasne zvýšené v súlade s článkom 3c na základe tohto vzorca:

vypúšťa sa

vypúšťa sa

HNDt-2 + HNDt-1 + HNDt ESA súčasný

HNDt-2 + HNDt-1 + HNDt ESA súčasný

x % (y %) *_________________

x % (y %) *_________________

HNDt-2 + HNDt-1 + HNDt ESA upravený

HNDt-2 + HNDt-1 + HNDt ESA upravený

„t“ vo vzorci znamená posledný úplný rok, za ktorý sú k dispozícii údaje vymedzené v nariadení (EÚ) 2019/516

   (5)

  , „x“ odkazuje na strop vlastných zdrojov pre platobné rozpočtové prostriedky a „y“ na strop vlastných zdrojov pre viazané rozpočtové prostriedky.

„t“ vo vzorci znamená posledný úplný rok, za ktorý sú k dispozícii údaje vymedzené v nariadení (EÚ) 2019/516

5

, „x“ odkazuje na strop vlastných zdrojov pre platobné rozpočtové prostriedky a „y“ na strop vlastných zdrojov pre viazané rozpočtové prostriedky.

„ESA“ vo vzorci znamená Európsky systém národných a regionálnych účtov v Únii.

„ESA“ vo vzorci znamená Európsky systém národných a regionálnych účtov v Únii.

Pozmeňujúci návrh 31

Pozmeňujúci návrh 31

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 3b – odsek 2 – pododsek 1

Článok 3b – odsek 2 – pododsek 1

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Splácanie istiny v prípade finančných prostriedkov použitých na výdavky uvedené v odseku 1 písm. b) a súvisiaceho splatného úroku sa hradí
  zo
  všeobecného rozpočtu Únie. Rozpočtové záväzky sa môžu rozdeliť na ročné splátky počas viacerých rokov v súlade s článkom 112 ods. 2 nariadenia
  Európskeho parlamentu a Rady
  (EÚ, Euratom) 2018/1046 (6). | Splácanie istiny v prípade finančných prostriedkov použitých na výdavky uvedené v odseku 1 písm. b) a súvisiaceho splatného úroku sa hradí
  z výnosov z nových vlastných zdrojov zavedených v rámci
  všeobecného rozpočtu Únie. Rozpočtové záväzky sa môžu rozdeliť na ročné splátky počas viacerých rokov v súlade s článkom 112 ods. 2 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046. |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Splácanie istiny v prípade finančných prostriedkov použitých na výdavky uvedené v odseku 1 písm. b) a súvisiaceho splatného úroku sa hradí
  zo
  všeobecného rozpočtu Únie. Rozpočtové záväzky sa môžu rozdeliť na ročné splátky počas viacerých rokov v súlade s článkom 112 ods. 2 nariadenia
  Európskeho parlamentu a Rady
  (EÚ, Euratom) 2018/1046 (6).

zo

Európskeho parlamentu a Rady

6

Splácanie istiny v prípade finančných prostriedkov použitých na výdavky uvedené v odseku 1 písm. b) a súvisiaceho splatného úroku sa hradí
  z výnosov z nových vlastných zdrojov zavedených v rámci
  všeobecného rozpočtu Únie. Rozpočtové záväzky sa môžu rozdeliť na ročné splátky počas viacerých rokov v súlade s článkom 112 ods. 2 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046.

z výnosov z nových vlastných zdrojov zavedených v rámci

Pozmeňujúci návrh 32

Pozmeňujúci návrh 32

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 5

Článok 5

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 5 | vypúšťa sa |
| Prenos prebytku | |
| Akýkoľvek prebytok príjmov Únie, ktorý počas rozpočtového roka vznikne vo vzťahu k celkovým skutočným výdavkom, sa prenesie do nasledujúceho rozpočtového roka. | |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 5

Článok 5

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Prenos prebytku

Prenos prebytku

Akýkoľvek prebytok príjmov Únie, ktorý počas rozpočtového roka vznikne vo vzťahu k celkovým skutočným výdavkom, sa prenesie do nasledujúceho rozpočtového roka.

Akýkoľvek prebytok príjmov Únie, ktorý počas rozpočtového roka vznikne vo vzťahu k celkovým skutočným výdavkom, sa prenesie do nasledujúceho rozpočtového roka.

Pozmeňujúci návrh 33

Pozmeňujúci návrh 33

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 6 – odsek 2

Článok 6 – odsek 2

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Členské štáty si
  na pokrytie nákladov na výber
  ponechajú
  25
   % zo súm uvedených v článku 2 ods. 1 písm. a). | 2.   Členské štáty si
  ako náhradu za náklady na výber
  ponechajú
  10
   % zo súm uvedených v článku 2 ods. 1 písm. a). |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Členské štáty si
  na pokrytie nákladov na výber
  ponechajú
  25
   % zo súm uvedených v článku 2 ods. 1 písm. a).

2.   Členské štáty si
  ako náhradu za náklady na výber
  ponechajú
  10
   % zo súm uvedených v článku 2 ods. 1 písm. a).

Pozmeňujúci návrh 34

Pozmeňujúci návrh 34

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 7 – odsek 1 – písmeno b a (nové)

Článok 7 – odsek 1 – písmeno b a (nové)

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | rozpočtové zaobchádzanie s príjmami pochádzajúcimi z pokút v oblasti hospodárskej súťaže a v prípadoch nesplnenia povinnosti; |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ba)

ba)

rozpočtové zaobchádzanie s príjmami pochádzajúcimi z pokút v oblasti hospodárskej súťaže a v prípadoch nesplnenia povinnosti;

rozpočtové zaobchádzanie s príjmami pochádzajúcimi z pokút v oblasti hospodárskej súťaže a v prípadoch nesplnenia povinnosti;

Pozmeňujúci návrh 35

Pozmeňujúci návrh 35

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 7 – odsek 1 – písmeno b b (nové)

Článok 7 – odsek 1 – písmeno b b (nové)

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | bb) | pravidiel stanovenia súm vlastných zdrojov uvedených v článku 2 ods. 1 písm. a) – ce), ktoré sa majú sprístupniť, vrátane uplatniteľných sadzieb výberu uvedených vlastných zdrojov, a to v medziach stanovených v týchto písmenách, ako aj výpočtu uplatniteľnej sadzby výberu vlastných zdrojov založených na hrubom národnom dôchodku; |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

bb)

bb)

pravidiel stanovenia súm vlastných zdrojov uvedených v článku 2 ods. 1 písm. a) – ce), ktoré sa majú sprístupniť, vrátane uplatniteľných sadzieb výberu uvedených vlastných zdrojov, a to v medziach stanovených v týchto písmenách, ako aj výpočtu uplatniteľnej sadzby výberu vlastných zdrojov založených na hrubom národnom dôchodku;

pravidiel stanovenia súm vlastných zdrojov uvedených v článku 2 ods. 1 písm. a) – ce), ktoré sa majú sprístupniť, vrátane uplatniteľných sadzieb výberu uvedených vlastných zdrojov, a to v medziach stanovených v týchto písmenách, ako aj výpočtu uplatniteľnej sadzby výberu vlastných zdrojov založených na hrubom národnom dôchodku;

Pozmeňujúci návrh 36

Pozmeňujúci návrh 36

Návrh rozhodnutia

Návrh rozhodnutia

Článok 7 – odsek 1 – písmeno b c (nové)

Článok 7 – odsek 1 – písmeno b c (nové)

| Návrh Rady | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | bc) | referenčného hrubého národného dôchodku, ustanovení o úprave hrubého národného dôchodku a ustanovení o prepočítaní stropov pre platby a záväzky v prípade výrazných zmien v hrubom národnom dôchodku na účely uplatnenia článku 2 ods. 1; |

Návrh Rady

Návrh Rady

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

bc)

bc)

referenčného hrubého národného dôchodku, ustanovení o úprave hrubého národného dôchodku a ustanovení o prepočítaní stropov pre platby a záväzky v prípade výrazných zmien v hrubom národnom dôchodku na účely uplatnenia článku 2 ods. 1;

referenčného hrubého národného dôchodku, ustanovení o úprave hrubého národného dôchodku a ustanovení o prepočítaní stropov pre platby a záväzky v prípade výrazných zmien v hrubom národnom dôchodku na účely uplatnenia článku 2 ods. 1;

---

(1)  Ú. v. EÚ C 162, 10.5.2019, s. 51.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 162, 10.5.2019, s. 71.

2

(3)  Prijaté texty, P8_TA(2018)0226.

3

(4)  Prijaté texty, P8_TA(2018)0449.

4

(5)  Prijaté texty, P9_TA(2019)0032.

5

(6)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0124.

6

(7)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0206.

7

(1a)  
  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

1a

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

(5)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/516 z 19. marca 2019 o harmonizácii hrubého národného dôchodku v trhových cenách, ktorým sa zrušuje smernica Rady 89/130/EHS, Euratom a nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 (nariadenie o HND) (Ú. v. EÚ L 91, 29.3.2019, s. 19).

5

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/516 z 19. marca 2019 o harmonizácii hrubého národného dôchodku v trhových cenách, ktorým sa zrušuje smernica Rady 89/130/EHS, Euratom a nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 (nariadenie o HND) (Ú. v. EÚ L 91, 29.3.2019, s. 19).

(6)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012, Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1.

6

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012, Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1.

---

Štvrtok 17. septembra 2020

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/275 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/275

---

P9_TA(2020)0222

Typové schvaľovanie motorových vozidiel (emisie pri skutočnej jazde) ***I

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 17. septembra 2020 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 715/2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel (COM(2019)0208 – C9-0009/2019 – 2019/0101(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2021/C 385/31)

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (2) | V nariadení (ES) č. 715/2007 sa vyžaduje, aby nové ľahké úžitkové vozidlá spĺňali určité emisné limity (normy Euro 5 a Euro 6) a stanovili sa ďalšie požiadavky na prístup k informáciám o opravách a údržbe vozidiel. Konkrétne technické ustanovenia potrebné na vykonávanie
  uvedeného
  nariadenia boli stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 692/2008 (4) následne v nariadení Komisie (EÚ)
  č.
   2017/1151 (5). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2)

V nariadení (ES) č. 715/2007 sa vyžaduje, aby nové ľahké úžitkové vozidlá spĺňali určité emisné limity (normy Euro 5 a Euro 6) a stanovili sa ďalšie požiadavky na prístup k informáciám o opravách a údržbe vozidiel. Konkrétne technické ustanovenia potrebné na vykonávanie
  uvedeného
  nariadenia boli stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 692/2008 (4) následne v nariadení Komisie (EÚ)
  č.
   2017/1151 (5).

| (2) | V nariadení (ES) č. 715/2007 sa vyžaduje, aby nové ľahké úžitkové vozidlá spĺňali určité emisné limity (normy Euro 5 a Euro 6) a stanovili sa ďalšie požiadavky na prístup k informáciám o opravách a údržbe vozidiel
  , ktoré bolo zmenené a ďalej konsolidované nariadením (EÚ) 2018/858

   (3a)

  , ktoré sa bude uplatňovať od 1. septembra 2020
  . Konkrétne technické ustanovenia potrebné na vykonávanie nariadenia
  (ES) č. 715/2007
  boli stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 692/2008 (4) a následne v nariadení Komisie (EÚ) 2017/1151 (5). |
| --- | --- |

(2)

V nariadení (ES) č. 715/2007 sa vyžaduje, aby nové ľahké úžitkové vozidlá spĺňali určité emisné limity (normy Euro 5 a Euro 6) a stanovili sa ďalšie požiadavky na prístup k informáciám o opravách a údržbe vozidiel
  , ktoré bolo zmenené a ďalej konsolidované nariadením (EÚ) 2018/858

   (3a)

  , ktoré sa bude uplatňovať od 1. septembra 2020
  . Konkrétne technické ustanovenia potrebné na vykonávanie nariadenia
  (ES) č. 715/2007
  boli stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 692/2008 (4) a následne v nariadení Komisie (EÚ) 2017/1151 (5).

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (3) | Emisné požiadavky pri typovom schvaľovaní motorových vozidiel boli postupne a výrazne sprísnené zavedením a následnou revíziou noriem Euro. Zatiaľ čo sa vo všeobecnosti vo vozidlách dosiahlo významné zníženie emisií v celom rozsahu regulovaných znečisťujúcich látok, nebolo to tak v prípade emisií NOx z dieselových motorov ani častíc v prípade motorov s priamym vstrekovaním benzínu, ktoré boli nainštalované najmä v ľahkých úžitkových vozidlách. Preto sú potrebné opatrenia
  na nápravu tejto situácie
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3)

Emisné požiadavky pri typovom schvaľovaní motorových vozidiel boli postupne a výrazne sprísnené zavedením a následnou revíziou noriem Euro. Zatiaľ čo sa vo všeobecnosti vo vozidlách dosiahlo významné zníženie emisií v celom rozsahu regulovaných znečisťujúcich látok, nebolo to tak v prípade emisií NOx z dieselových motorov ani častíc v prípade motorov s priamym vstrekovaním benzínu, ktoré boli nainštalované najmä v ľahkých úžitkových vozidlách. Preto sú potrebné opatrenia
  na nápravu tejto situácie
  .

| (3) | Emisné požiadavky pri typovom schvaľovaní motorových vozidiel boli postupne a výrazne sprísnené zavedením a následnou revíziou noriem Euro. Zatiaľ čo sa vo všeobecnosti vo vozidlách dosiahlo významné zníženie emisií v celom rozsahu regulovaných znečisťujúcich látok, nebolo to tak v prípade emisií NOx z dieselových motorov ani častíc v prípade motorov s priamym vstrekovaním benzínu, ktoré boli nainštalované najmä v ľahkých úžitkových vozidlách. Preto sú potrebné opatrenia,
  aby sa na táto situácia napravila
  . |
| --- | --- |

(3)

Emisné požiadavky pri typovom schvaľovaní motorových vozidiel boli postupne a výrazne sprísnené zavedením a následnou revíziou noriem Euro. Zatiaľ čo sa vo všeobecnosti vo vozidlách dosiahlo významné zníženie emisií v celom rozsahu regulovaných znečisťujúcich látok, nebolo to tak v prípade emisií NOx z dieselových motorov ani častíc v prípade motorov s priamym vstrekovaním benzínu, ktoré boli nainštalované najmä v ľahkých úžitkových vozidlách. Preto sú potrebné opatrenia,
  aby sa na táto situácia napravila
  .

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3a) | V správe o kvalite ovzdušia za rok 2019

   (1a)

  , ktorú uverejnila Európska environmentálna agentúra (EEA), sa odhaduje, že v roku 2016 bolo dlhodobé vystavenie znečisteniu ovzdušia príčinou viac ako 506 000 predčasných úmrtí v EÚ28. V správe sa tiež potvrdilo, že cestná doprava bola v roku 2017 naďalej hlavným zdrojom emisií NOx v EÚ28 a predstavovala približne 40 % celkových emisií NOx v Únii a že približne 80 % celkových emisií NOx z cestnej dopravy pochádza z dieselových motorových vozidiel; |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3a)

V správe o kvalite ovzdušia za rok 2019

   (1a)

  , ktorú uverejnila Európska environmentálna agentúra (EEA), sa odhaduje, že v roku 2016 bolo dlhodobé vystavenie znečisteniu ovzdušia príčinou viac ako 506 000 predčasných úmrtí v EÚ28. V správe sa tiež potvrdilo, že cestná doprava bola v roku 2017 naďalej hlavným zdrojom emisií NOx v EÚ28 a predstavovala približne 40 % celkových emisií NOx v Únii a že približne 80 % celkových emisií NOx z cestnej dopravy pochádza z dieselových motorových vozidiel;

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3b) | Prístup nezávislých prevádzkovateľov k informáciám o opravách a údržbe vozidiel má zásadný význam pre obnovenie dôvery spotrebiteľov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3b)

Prístup nezávislých prevádzkovateľov k informáciám o opravách a údržbe vozidiel má zásadný význam pre obnovenie dôvery spotrebiteľov.

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3c) | Nedávne prípady porušenia existujúceho právneho rámca výrobcami vrátane porušenia ich právnych záväzkov podľa nariadenia (ES) č. 715/2007 poukázali na nedostatky kontrolných mechanizmov a mechanizmov presadzovania dodržiavania záväzkov. Spotrebitelia zostali bez uspokojivej kompenzácie, pretože aj v prípade, keď kompenzácia bola poskytnutá, vozidlá často neboli uvedené do súladu s normami Euro 5 a 6. Vzhľadom na to, že čoraz častejšie zákazy dieselových motorov v európskych mestách ovplyvňujú každodenný život občanov, primeranými kompenzačnými opatreniami by bolo vybaviť vozidlá, ktoré nespĺňajú normy, prispôsobenou technológiou spracovania výfukových plynov („hardvérové zmeny“) alebo ponuka prémií za konverziu v prípade, že si spotrebiteľ želá vymeniť si zakúpené vozidlo za ekologickejší model. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3c)

Nedávne prípady porušenia existujúceho právneho rámca výrobcami vrátane porušenia ich právnych záväzkov podľa nariadenia (ES) č. 715/2007 poukázali na nedostatky kontrolných mechanizmov a mechanizmov presadzovania dodržiavania záväzkov. Spotrebitelia zostali bez uspokojivej kompenzácie, pretože aj v prípade, keď kompenzácia bola poskytnutá, vozidlá často neboli uvedené do súladu s normami Euro 5 a 6. Vzhľadom na to, že čoraz častejšie zákazy dieselových motorov v európskych mestách ovplyvňujú každodenný život občanov, primeranými kompenzačnými opatreniami by bolo vybaviť vozidlá, ktoré nespĺňajú normy, prispôsobenou technológiou spracovania výfukových plynov („hardvérové zmeny“) alebo ponuka prémií za konverziu v prípade, že si spotrebiteľ želá vymeniť si zakúpené vozidlo za ekologickejší model.

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (5) | V dôsledku toho Komisia vypracovala novú metodiku skúšania emisií vozidiel v podmienkach skutočnej jazdy, takzvaný skúšobný postup pre emisie pri skutočnej jazde (RDE). Skúšobný postup na stanovenie emisií pri skutočnej jazde bol zavedený nariadeniami Komisie (EÚ) 2016/427 (6) a (EÚ) 2016/646 (7), ktoré boli následne prevzaté do nariadenia (EÚ) 2017/1151 a ďalej zdokonalené
  nariadením
  Komisie (EÚ)
  č.
   2017/1154 (8). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(5)

V dôsledku toho Komisia vypracovala novú metodiku skúšania emisií vozidiel v podmienkach skutočnej jazdy, takzvaný skúšobný postup pre emisie pri skutočnej jazde (RDE). Skúšobný postup na stanovenie emisií pri skutočnej jazde bol zavedený nariadeniami Komisie (EÚ) 2016/427 (6) a (EÚ) 2016/646 (7), ktoré boli následne prevzaté do nariadenia (EÚ) 2017/1151 a ďalej zdokonalené
  nariadením
  Komisie (EÚ)
  č.
   2017/1154 (8).

| (5) | V dôsledku toho Komisia vypracovala novú metodiku skúšania emisií vozidiel v podmienkach skutočnej jazdy, takzvaný skúšobný postup pre emisie pri skutočnej jazde (RDE). Skúšobný postup na stanovenie emisií pri skutočnej jazde bol zavedený nariadeniami Komisie (EÚ) 2016/427 (6) a (EÚ) 2016/646 (7), ktoré boli následne prevzaté do nariadenia (EÚ) 2017/1151 a ďalej zdokonalené
  nariadeniami
  Komisie (EÚ) 2017/1154 (8)

  a (EÚ) 2018/1832

   (8a). |
| --- | --- |

(5)

V dôsledku toho Komisia vypracovala novú metodiku skúšania emisií vozidiel v podmienkach skutočnej jazdy, takzvaný skúšobný postup pre emisie pri skutočnej jazde (RDE). Skúšobný postup na stanovenie emisií pri skutočnej jazde bol zavedený nariadeniami Komisie (EÚ) 2016/427 (6) a (EÚ) 2016/646 (7), ktoré boli následne prevzaté do nariadenia (EÚ) 2017/1151 a ďalej zdokonalené
  nariadeniami
  Komisie (EÚ) 2017/1154 (8)

  a (EÚ) 2018/1832

   (8a).

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (6) | Nariadením (EÚ) 2016/646 (9) sa zaviedli dátumy uplatňovania skúšobného postupu na stanovenie emisií pri skutočnej jazde, ako aj kritériá súladu pri RDE. Na tieto účely sa
  použili
  faktory zhody špecifické pre znečisťujúce látky, aby sa zohľadnili štatistické a technické neistoty meraní vykonaných pomocou prenosných systémov na meranie emisií (PEMS). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6)

Nariadením (EÚ) 2016/646 (9) sa zaviedli dátumy uplatňovania skúšobného postupu na stanovenie emisií pri skutočnej jazde, ako aj kritériá súladu pri RDE. Na tieto účely sa
  použili
  faktory zhody špecifické pre znečisťujúce látky, aby sa zohľadnili štatistické a technické neistoty meraní vykonaných pomocou prenosných systémov na meranie emisií (PEMS).

| (6) | Nariadením (EÚ) 2016/646 (9) sa zaviedli dátumy uplatňovania skúšobného postupu na stanovenie emisií pri skutočnej jazde, ako aj kritériá súladu pri RDE.
  Zavedenie dátumov uplatňovania pre osobné vozidlá a ľahké úžitkové vozidlá sa vybralo v ročnom poradí, aby sa výrobcom jednotlivých skupín vozidiel zabezpečilo včasné plánovanie.
  Na tieto účely sa
  zaviedli
  faktory zhody špecifické pre znečisťujúce látky, aby sa zohľadnili štatistické a technické neistoty meraní vykonaných pomocou prenosných systémov na meranie emisií (PEMS). |
| --- | --- |

(6)

Nariadením (EÚ) 2016/646 (9) sa zaviedli dátumy uplatňovania skúšobného postupu na stanovenie emisií pri skutočnej jazde, ako aj kritériá súladu pri RDE.
  Zavedenie dátumov uplatňovania pre osobné vozidlá a ľahké úžitkové vozidlá sa vybralo v ročnom poradí, aby sa výrobcom jednotlivých skupín vozidiel zabezpečilo včasné plánovanie.
  Na tieto účely sa
  zaviedli
  faktory zhody špecifické pre znečisťujúce látky, aby sa zohľadnili štatistické a technické neistoty meraní vykonaných pomocou prenosných systémov na meranie emisií (PEMS).

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6a) | Podľa správy EEA z roku 2016 bola priepasť medzi skutočnými a laboratórnymi emisiami spôsobená najmä tromi faktormi: zastaraným skúšobným postupom, flexibilitou súčasného postupu a faktormi používania, ktoré závisia od vodiča. Je potrebná štúdia, aby sa stanovila tolerancia, ktorá je spôsobená štýlom jazdy a vonkajšou teplotou. Malo by sa jasne rozlišovať medzi faktorom zhody (CF), toleranciou súvisiacou s prístrojom a toleranciou faktora používania, ktorá závisí od vodiča a teploty. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6a)

Podľa správy EEA z roku 2016 bola priepasť medzi skutočnými a laboratórnymi emisiami spôsobená najmä tromi faktormi: zastaraným skúšobným postupom, flexibilitou súčasného postupu a faktormi používania, ktoré závisia od vodiča. Je potrebná štúdia, aby sa stanovila tolerancia, ktorá je spôsobená štýlom jazdy a vonkajšou teplotou. Malo by sa jasne rozlišovať medzi faktorom zhody (CF), toleranciou súvisiacou s prístrojom a toleranciou faktora používania, ktorá závisí od vodiča a teploty.

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (7) | Všeobecný súd vydal 13. decembra 2018 rozsudok v spojených veciach T-339/16, T-352/16 a T-391/1622 týkajúci sa žaloby o neplatnosť nariadenia (EÚ) 2016/646. Všeobecný súd zneplatnil časť nariadenia (EÚ) 2016/646, v ktorej sa stanovili faktory zhody použité na posúdenie súladu výsledkov skúšky emisií pri skutočnej jazde s emisnými limitmi stanovenými v nariadení (ES) č. 715/2007. Súdny dvor skonštatoval, že faktory zhody môže zaviesť len samotný zákonodarca, pretože sa týkajú podstatného prvku nariadenia (ES) č. 715/2007. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(7)

Všeobecný súd vydal 13. decembra 2018 rozsudok v spojených veciach T-339/16, T-352/16 a T-391/1622 týkajúci sa žaloby o neplatnosť nariadenia (EÚ) 2016/646. Všeobecný súd zneplatnil časť nariadenia (EÚ) 2016/646, v ktorej sa stanovili faktory zhody použité na posúdenie súladu výsledkov skúšky emisií pri skutočnej jazde s emisnými limitmi stanovenými v nariadení (ES) č. 715/2007. Súdny dvor skonštatoval, že faktory zhody môže zaviesť len samotný zákonodarca, pretože sa týkajú podstatného prvku nariadenia (ES) č. 715/2007.

| (7) | Všeobecný súd vydal 13. decembra 2018 rozsudok v spojených veciach T-339/16, T-352/16 a T-391/1622 týkajúci sa žaloby o neplatnosť nariadenia (EÚ) 2016/646. Všeobecný súd zneplatnil časť nariadenia (EÚ) 2016/646, v ktorej sa stanovili faktory zhody použité na posúdenie súladu výsledkov skúšky emisií pri skutočnej jazde s emisnými limitmi stanovenými v nariadení (ES) č. 715/2007. Súdny dvor skonštatoval, že faktory zhody môže zaviesť len samotný zákonodarca, pretože sa týkajú podstatného prvku nariadenia (ES) č. 715/2007
  a „de facto pozmeňujú emisné limity oxidov dusíka stanovené pre normy Euro 6, i keď sa tieto limity majú uplatňovať na tieto skúšky“
  . |
| --- | --- |

(7)

Všeobecný súd vydal 13. decembra 2018 rozsudok v spojených veciach T-339/16, T-352/16 a T-391/1622 týkajúci sa žaloby o neplatnosť nariadenia (EÚ) 2016/646. Všeobecný súd zneplatnil časť nariadenia (EÚ) 2016/646, v ktorej sa stanovili faktory zhody použité na posúdenie súladu výsledkov skúšky emisií pri skutočnej jazde s emisnými limitmi stanovenými v nariadení (ES) č. 715/2007. Súdny dvor skonštatoval, že faktory zhody môže zaviesť len samotný zákonodarca, pretože sa týkajú podstatného prvku nariadenia (ES) č. 715/2007
  a „de facto pozmeňujú emisné limity oxidov dusíka stanovené pre normy Euro 6, i keď sa tieto limity majú uplatňovať na tieto skúšky“
  .

Pozmeňujúci návrh 10

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 8

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (8) | Všeobecný súd
  nespochybnil technické odôvodnenie faktorov
  zhody.
  Preto
  a vzhľadom na to, že v súčasnom štádiu technologického vývoja stále existuje rozdiel medzi emisiami nameranými pri skutočnej jazde a emisiami nameranými v laboratóriu, je vhodné zaviesť faktory zhody v nariadení (ES) č. 715/2007. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(8)

Všeobecný súd
  nespochybnil technické odôvodnenie faktorov
  zhody.
  Preto
  a vzhľadom na to, že v súčasnom štádiu technologického vývoja stále existuje rozdiel medzi emisiami nameranými pri skutočnej jazde a emisiami nameranými v laboratóriu, je vhodné zaviesť faktory zhody v nariadení (ES) č. 715/2007.

| (8) | Všeobecný súd
  vyjadril pochybnosti o „dôvodnosti odvolania sa Komisie na prípadné chyby štatistickej povahy“, najmä pokiaľ ide o dočasný faktor
  zhody
  vo výške 2,1 , a uviedol, že „štatistické neistoty sa korigujú na základe reprezentatívnosti vzorky alebo skúšok alebo objemu skúšok“
  .
  Okrem toho, pokiaľ ide o toleranciu technickej neistoty, Všeobecný súd potvrdil, že „na základe skúšky emisií pri skutočnej jazde nemožno určiť, či skúšané vozidlo tieto limity spĺňa alebo či sa k nim aspoň blíži“. Každé meracie zariadenie má určitú mieru technickej neistoty a zistilo sa, že zariadenia PEMS vzhľadom na ich použitie za premenlivejších podmienok majú o niečo väčšiu toleranciu v porovnaní s nemobilnými laboratórnymi zariadeniami, i keď to môže v skutočnosti znamenať nadhodnotenie i podhodnotenie emisií.
  Vzhľadom na to, že v súčasnom štádiu technologického vývoja stále existuje rozdiel medzi emisiami nameranými pri skutočnej jazde a emisiami nameranými v laboratóriu, je vhodné
  dočasne
  zaviesť faktory zhody v nariadení (ES) č. 715/2007. |
| --- | --- |

(8)

Všeobecný súd
  vyjadril pochybnosti o „dôvodnosti odvolania sa Komisie na prípadné chyby štatistickej povahy“, najmä pokiaľ ide o dočasný faktor
  zhody
  vo výške 2,1 , a uviedol, že „štatistické neistoty sa korigujú na základe reprezentatívnosti vzorky alebo skúšok alebo objemu skúšok“
  .
  Okrem toho, pokiaľ ide o toleranciu technickej neistoty, Všeobecný súd potvrdil, že „na základe skúšky emisií pri skutočnej jazde nemožno určiť, či skúšané vozidlo tieto limity spĺňa alebo či sa k nim aspoň blíži“. Každé meracie zariadenie má určitú mieru technickej neistoty a zistilo sa, že zariadenia PEMS vzhľadom na ich použitie za premenlivejších podmienok majú o niečo väčšiu toleranciu v porovnaní s nemobilnými laboratórnymi zariadeniami, i keď to môže v skutočnosti znamenať nadhodnotenie i podhodnotenie emisií.
  Vzhľadom na to, že v súčasnom štádiu technologického vývoja stále existuje rozdiel medzi emisiami nameranými pri skutočnej jazde a emisiami nameranými v laboratóriu, je vhodné
  dočasne
  zaviesť faktory zhody v nariadení (ES) č. 715/2007.

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 8 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (8a) | V uznesení Európskeho parlamentu z 28. marca 2019 o nedávnom vývoji týkajúcom sa škandálu „Dieselgate“ sa uvítalo rozhodnutie Všeobecného súdu, pričom Komisia bola výslovne požiadaná, aby nezavádzala žiadny nový faktor zhody, s cieľom zabezpečiť, aby sa normy Euro 6 ďalej neznižovali a aby boli namiesto toho splnené za bežných podmienok používania, ako sa pôvodne stanovilo v nariadení (ES) č. 715/2007. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(8a)

V uznesení Európskeho parlamentu z 28. marca 2019 o nedávnom vývoji týkajúcom sa škandálu „Dieselgate“ sa uvítalo rozhodnutie Všeobecného súdu, pričom Komisia bola výslovne požiadaná, aby nezavádzala žiadny nový faktor zhody, s cieľom zabezpečiť, aby sa normy Euro 6 ďalej neznižovali a aby boli namiesto toho splnené za bežných podmienok používania, ako sa pôvodne stanovilo v nariadení (ES) č. 715/2007.

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (9) | S cieľom umožniť výrobcom, aby dodržiavali limitné hodnoty emisií Euro 6 v súvislosti s postupom skúšky emisií pri skutočnej jazde, by sa mali v dvoch krokoch zaviesť kritériá súladu pre emisie pri skutočnej jazde. V prvom kroku by sa mal na žiadosť výrobcu uplatniť dočasný faktor zhody, a potom v druhom kroku len konečný faktor zhody. Komisia by mala
  preskúmavať konečné faktory
  zhody vzhľadom na technický pokrok. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9)

S cieľom umožniť výrobcom, aby dodržiavali limitné hodnoty emisií Euro 6 v súvislosti s postupom skúšky emisií pri skutočnej jazde, by sa mali v dvoch krokoch zaviesť kritériá súladu pre emisie pri skutočnej jazde. V prvom kroku by sa mal na žiadosť výrobcu uplatniť dočasný faktor zhody, a potom v druhom kroku len konečný faktor zhody. Komisia by mala
  preskúmavať konečné faktory
  zhody vzhľadom na technický pokrok.

| (9) | S cieľom umožniť výrobcom, aby dodržiavali limitné hodnoty emisií Euro 6 v súvislosti s postupom skúšky emisií pri skutočnej jazde, by sa mali v dvoch krokoch zaviesť kritériá súladu pre emisie pri skutočnej jazde. V prvom kroku by sa mal na žiadosť výrobcu uplatniť dočasný faktor zhody, a potom v druhom kroku len konečný faktor zhody.
  Konečný faktor zhody by sa mal uplatňovať počas prechodného obdobia a mal by obsahovať toleranciu vyjadrujúcu dodatočnú neistotu merania spojenú so zavedením PEMS.
  Komisia by mala
  priebežne posudzovať tento faktor
  zhody vzhľadom na technický pokrok
  a každoročne ho upravovať smerom nadol na základe vedeckých dôkazov, zlepšenej presnosti postupu merania a technického pokroku PEMS. Faktor zhody by sa mal postupne znižovať a ku 30. septembru 2022 by sa mal prestať uplatňovať. |
| --- | --- |

(9)

S cieľom umožniť výrobcom, aby dodržiavali limitné hodnoty emisií Euro 6 v súvislosti s postupom skúšky emisií pri skutočnej jazde, by sa mali v dvoch krokoch zaviesť kritériá súladu pre emisie pri skutočnej jazde. V prvom kroku by sa mal na žiadosť výrobcu uplatniť dočasný faktor zhody, a potom v druhom kroku len konečný faktor zhody.
  Konečný faktor zhody by sa mal uplatňovať počas prechodného obdobia a mal by obsahovať toleranciu vyjadrujúcu dodatočnú neistotu merania spojenú so zavedením PEMS.
  Komisia by mala
  priebežne posudzovať tento faktor
  zhody vzhľadom na technický pokrok
  a každoročne ho upravovať smerom nadol na základe vedeckých dôkazov, zlepšenej presnosti postupu merania a technického pokroku PEMS. Faktor zhody by sa mal postupne znižovať a ku 30. septembru 2022 by sa mal prestať uplatňovať.

Pozmeňujúci návrh 13

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9a) | Komisia by mala najneskôr do júna 2021 stanoviť prísnejšie požiadavky na meracie zariadenia PEMS, ktoré by sa mohli použiť na skúšky emisií pri skutočnej jazde. Stanovené normy by mali podľa možnosti zohľadňovať všetky relevantné prvky normalizácie, ktoré vypracoval CEN na základe najlepšieho dostupného zariadenia PEMS. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9a)

Komisia by mala najneskôr do júna 2021 stanoviť prísnejšie požiadavky na meracie zariadenia PEMS, ktoré by sa mohli použiť na skúšky emisií pri skutočnej jazde. Stanovené normy by mali podľa možnosti zohľadňovať všetky relevantné prvky normalizácie, ktoré vypracoval CEN na základe najlepšieho dostupného zariadenia PEMS.

Pozmeňujúci návrh 14

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9b) | Je dôležité zdôrazniť, že hoci sa tento návrh zaoberá faktorom zhody, otázka noriem pre emisné limity sa má riešiť v rámci pripravovaného návrhu, ktorý má nahradiť normu Euro 6. Na to, aby sa zabezpečil rýchly pokrok smerom k prijatiu budúcich (po normách Euro 6) limitných hodnôt emisií a zlepšená kvalita ovzdušia pre občanov Únie, je nevyhnutné, aby Komisia čo najskôr, ale najneskôr do júna 2021 predložila prípadný legislatívny návrh na tento účel, ako uviedla vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 o Európskom ekologickom dohovore (ďalej len „Európska zelená dohoda“), v ktorom sa zdôrazňuje potreba prechodu na udržateľnú a inteligentnú mobilitu a potreba zabezpečiť cestu k mobilite s nulovými emisiami. Pri vykonávaní noriem, ktoré nahradia Euro 6, by sa nemali používať žiadne faktory zhody. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9b)

Je dôležité zdôrazniť, že hoci sa tento návrh zaoberá faktorom zhody, otázka noriem pre emisné limity sa má riešiť v rámci pripravovaného návrhu, ktorý má nahradiť normu Euro 6. Na to, aby sa zabezpečil rýchly pokrok smerom k prijatiu budúcich (po normách Euro 6) limitných hodnôt emisií a zlepšená kvalita ovzdušia pre občanov Únie, je nevyhnutné, aby Komisia čo najskôr, ale najneskôr do júna 2021 predložila prípadný legislatívny návrh na tento účel, ako uviedla vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 o Európskom ekologickom dohovore (ďalej len „Európska zelená dohoda“), v ktorom sa zdôrazňuje potreba prechodu na udržateľnú a inteligentnú mobilitu a potreba zabezpečiť cestu k mobilite s nulovými emisiami. Pri vykonávaní noriem, ktoré nahradia Euro 6, by sa nemali používať žiadne faktory zhody.

Pozmeňujúci návrh 15

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9c) | S cieľom povzbudiť výrobcov, aby sa zasadzovali za aktívny a environmentálny prístup, by sa nové technologické inovácie určené na absorpciu NOx mali skúšať, kvantifikovať a zohľadňovať pri následnej revízii európskych noriem. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9c)

S cieľom povzbudiť výrobcov, aby sa zasadzovali za aktívny a environmentálny prístup, by sa nové technologické inovácie určené na absorpciu NOx mali skúšať, kvantifikovať a zohľadňovať pri následnej revízii európskych noriem.

Pozmeňujúci návrh 16

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (10) | Lisabonská zmluva umožňuje zákonodarcovi delegovať na Komisiu právomoc prijímať všeobecne záväzné nelegislatívne akty, ktorými sa dopĺňajú alebo menia určité nepodstatné prvky legislatívneho aktu. Opatrenia, na ktoré sa môže vzťahovať delegovanie právomoci stanovené v článku 290 ods. 1
  ZFEÚ
  , v zásade zodpovedajú opatreniam, na ktoré sa vzťahuje regulačný postup s kontrolou stanovený v článku 5a rozhodnutia Rady 1999/468/ES (11). Ustanovenia v nariadení (ES) č. 715/2007, v ktorých sa stanovuje používanie regulačného postupu s kontrolou, je preto potrebné zosúladiť s článkom 290 ZFEÚ. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10)

Lisabonská zmluva umožňuje zákonodarcovi delegovať na Komisiu právomoc prijímať všeobecne záväzné nelegislatívne akty, ktorými sa dopĺňajú alebo menia určité nepodstatné prvky legislatívneho aktu. Opatrenia, na ktoré sa môže vzťahovať delegovanie právomoci stanovené v článku 290 ods. 1
  ZFEÚ
  , v zásade zodpovedajú opatreniam, na ktoré sa vzťahuje regulačný postup s kontrolou stanovený v článku 5a rozhodnutia Rady 1999/468/ES (11). Ustanovenia v nariadení (ES) č. 715/2007, v ktorých sa stanovuje používanie regulačného postupu s kontrolou, je preto potrebné zosúladiť s článkom 290 ZFEÚ.

| (10) | Lisabonská zmluva umožňuje zákonodarcovi delegovať na Komisiu právomoc prijímať všeobecne záväzné nelegislatívne akty, ktorými sa dopĺňajú alebo menia určité nepodstatné prvky legislatívneho aktu. Opatrenia, ktoré je možné prijať na základe delegovanej právomoci podľa článku 290 ods. 1
  Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“)
  , v zásade zodpovedajú opatreniam, na ktoré sa vzťahuje regulačný postup s kontrolou stanovený v článku 5a rozhodnutia Rady 1999/468/ES (11). Ustanovenia v nariadení (ES) č. 715/2007, v ktorých sa stanovuje používanie regulačného postupu s kontrolou, je preto potrebné zosúladiť s článkom 290 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(10)

Lisabonská zmluva umožňuje zákonodarcovi delegovať na Komisiu právomoc prijímať všeobecne záväzné nelegislatívne akty, ktorými sa dopĺňajú alebo menia určité nepodstatné prvky legislatívneho aktu. Opatrenia, ktoré je možné prijať na základe delegovanej právomoci podľa článku 290 ods. 1
  Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“)
  , v zásade zodpovedajú opatreniam, na ktoré sa vzťahuje regulačný postup s kontrolou stanovený v článku 5a rozhodnutia Rady 1999/468/ES (11). Ustanovenia v nariadení (ES) č. 715/2007, v ktorých sa stanovuje používanie regulačného postupu s kontrolou, je preto potrebné zosúladiť s článkom 290 ZFEÚ.

Pozmeňujúci návrh 17

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 11

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (11) | S cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti kvality ovzdušia a znížiť emisie vozidiel by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290
  Zmluvy o fungovaní Európskej únie (
  ZFEÚ), pokiaľ ide o podrobné pravidlá týkajúce sa osobitných postupov, skúšok a požiadaviek na typové schválenie. Toto delegovanie právomocí by malo zahŕňať aj doplnenie nariadenia (ES) č. 715/2007 o takéto revidované pravidlá, ako aj skúšobných cyklov používaných na meranie emisií; požiadavky na vykonávanie zákazu používania rušiacich zariadení, ktoré znižujú účinnosť systémov regulácie emisií
  ; opatrenia potrebné na vykonávanie povinnosti výrobcu poskytovať neobmedzený a štandardizovaný prístup k informáciám o opravách a údržbe vozidiel;
  prijatie revidovaného postupu merania
  pre tuhé častice
  . Delegovanie právomocí by malo ďalej
  zahrnúť
  zmeny nariadenia (ES) č. 715/2007 na účely revízie
  konečných
  faktorov zhody nadol, aby
  sa zohľadnil technický pokrok v rámci PEMS
  ,
  a opätovnej kalibrácie
  limitných hodnôt pre hmotnosť tuhých častíc a 
  zavedenia
  limitných hodnôt pre
  množstvo
  tuhých častíc. Je veľmi dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016. Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov
  by
  sa všetky dokumenty
  mali doručovať
  Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a odborníci Európskeho parlamentu a Rady
  by mali mať
  systematicky prístup na zasadnutia
  expertných
  skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11)

S cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti kvality ovzdušia a znížiť emisie vozidiel by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290
  Zmluvy o fungovaní Európskej únie (
  ZFEÚ), pokiaľ ide o podrobné pravidlá týkajúce sa osobitných postupov, skúšok a požiadaviek na typové schválenie. Toto delegovanie právomocí by malo zahŕňať aj doplnenie nariadenia (ES) č. 715/2007 o takéto revidované pravidlá, ako aj skúšobných cyklov používaných na meranie emisií; požiadavky na vykonávanie zákazu používania rušiacich zariadení, ktoré znižujú účinnosť systémov regulácie emisií
  ; opatrenia potrebné na vykonávanie povinnosti výrobcu poskytovať neobmedzený a štandardizovaný prístup k informáciám o opravách a údržbe vozidiel;
  prijatie revidovaného postupu merania
  pre tuhé častice
  . Delegovanie právomocí by malo ďalej
  zahrnúť
  zmeny nariadenia (ES) č. 715/2007 na účely revízie
  konečných
  faktorov zhody nadol, aby
  sa zohľadnil technický pokrok v rámci PEMS
  ,
  a opätovnej kalibrácie
  limitných hodnôt pre hmotnosť tuhých častíc a 
  zavedenia
  limitných hodnôt pre
  množstvo
  tuhých častíc. Je veľmi dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016. Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov
  by
  sa všetky dokumenty
  mali doručovať
  Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a odborníci Európskeho parlamentu a Rady
  by mali mať
  systematicky prístup na zasadnutia
  expertných
  skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (11) | S cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti kvality ovzdušia a znížiť emisie vozidiel by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o podrobné pravidlá týkajúce sa osobitných postupov, skúšok a požiadaviek na typové schválenie. Toto delegovanie právomocí by malo zahŕňať aj doplnenie nariadenia (ES) č. 715/2007 o takéto revidované pravidlá, ako aj skúšobných cyklov používaných na meranie emisií; požiadavky na vykonávanie zákazu používania rušiacich zariadení, ktoré znižujú účinnosť systémov regulácie emisií
  a
  prijatie revidovaného postupu merania
  tuhých častíc. Bez ohľadu na krátku dobu medzi nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia a zrušením ustanovení týkajúcich sa informácií o opravách a údržbe nariadením (EÚ) 2018/858, na účely právnej istoty a s cieľom zabezpečiť, aby zákonodarca mal k dispozícii všetky možnosti, by delegovanie malo zahŕňať aj opatrenia potrebné na vykonanie povinnosti výrobcu poskytovať neobmedzený a štandardizovaný prístup k informáciám o opravách a údržbe vozidiel
  . Delegovanie právomocí by malo ďalej
  zahŕňať aj
  zmeny nariadenia (ES) č. 715/2007 na účely revízie faktorov zhody
  smerom
  nadol, aby
  PEMS odrážal vyššiu kvalitu postupu merania alebo technický pokrok
  ,
  opätovnú kalibráciu
  limitných hodnôt pre hmotnosť tuhých častíc a 
  zavedenie
  limitných hodnôt pre
  počet
  tuhých častíc. Je
  osobitne
  dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016 (1a). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty
  doručujú
  Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a odborníci Európskeho parlamentu a Rady
  majú
  systematicky prístup na zasadnutia skupín
  odborníkov
  Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(11)

S cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti kvality ovzdušia a znížiť emisie vozidiel by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o podrobné pravidlá týkajúce sa osobitných postupov, skúšok a požiadaviek na typové schválenie. Toto delegovanie právomocí by malo zahŕňať aj doplnenie nariadenia (ES) č. 715/2007 o takéto revidované pravidlá, ako aj skúšobných cyklov používaných na meranie emisií; požiadavky na vykonávanie zákazu používania rušiacich zariadení, ktoré znižujú účinnosť systémov regulácie emisií
  a
  prijatie revidovaného postupu merania
  tuhých častíc. Bez ohľadu na krátku dobu medzi nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia a zrušením ustanovení týkajúcich sa informácií o opravách a údržbe nariadením (EÚ) 2018/858, na účely právnej istoty a s cieľom zabezpečiť, aby zákonodarca mal k dispozícii všetky možnosti, by delegovanie malo zahŕňať aj opatrenia potrebné na vykonanie povinnosti výrobcu poskytovať neobmedzený a štandardizovaný prístup k informáciám o opravách a údržbe vozidiel
  . Delegovanie právomocí by malo ďalej
  zahŕňať aj
  zmeny nariadenia (ES) č. 715/2007 na účely revízie faktorov zhody
  smerom
  nadol, aby
  PEMS odrážal vyššiu kvalitu postupu merania alebo technický pokrok
  ,
  opätovnú kalibráciu
  limitných hodnôt pre hmotnosť tuhých častíc a 
  zavedenie
  limitných hodnôt pre
  počet
  tuhých častíc. Je
  osobitne
  dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016 (1a). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty
  doručujú
  Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a odborníci Európskeho parlamentu a Rady
  majú
  systematicky prístup na zasadnutia skupín
  odborníkov
  Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

Pozmeňujúci návrh 18

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 3 – písmeno a

Nariadenie (ES) č. 715/2007

Článok 4 – odsek 1 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Medzi tieto povinnosti patrí
  splnenie
  emisných limitov stanovených v prílohe I. Na účely určenia súladu s emisnými limitmi Euro 6 stanovenými v tabuľke 2 prílohy I sa hodnoty emisií stanovené počas ktorejkoľvek skúšky emisií pri skutočnej jazde (RDE) vydelia príslušným faktorom zhody stanoveným v tabuľke 2a prílohy I. Výsledok musí zostať pod emisnými limitmi Euro 6 stanovenými v tabuľke 2 uvedenej prílohy. | Medzi tieto povinnosti patrí
  dodržanie
  emisných limitov stanovených v prílohe I. Na účely určenia súladu s emisnými limitmi Euro 6 stanovenými v tabuľke 2 prílohy I sa hodnoty emisií stanovené počas ktorejkoľvek skúšky emisií pri skutočnej jazde (RDE) vydelia príslušným faktorom zhody stanoveným v tabuľke 2a prílohy I. Výsledok musí zostať pod emisnými limitmi Euro 6 stanovenými v tabuľke 2 uvedenej prílohy.
  Faktor zhody sa postupne zníži prostredníctvom ročných revízií smerom nadol na základe posúdení, ktoré vypracuje Spoločné výskumné centrum. Faktor zhody sa prestane uplatňovať ku 30. septembru 2022. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Medzi tieto povinnosti patrí
  splnenie
  emisných limitov stanovených v prílohe I. Na účely určenia súladu s emisnými limitmi Euro 6 stanovenými v tabuľke 2 prílohy I sa hodnoty emisií stanovené počas ktorejkoľvek skúšky emisií pri skutočnej jazde (RDE) vydelia príslušným faktorom zhody stanoveným v tabuľke 2a prílohy I. Výsledok musí zostať pod emisnými limitmi Euro 6 stanovenými v tabuľke 2 uvedenej prílohy.

Medzi tieto povinnosti patrí
  dodržanie
  emisných limitov stanovených v prílohe I. Na účely určenia súladu s emisnými limitmi Euro 6 stanovenými v tabuľke 2 prílohy I sa hodnoty emisií stanovené počas ktorejkoľvek skúšky emisií pri skutočnej jazde (RDE) vydelia príslušným faktorom zhody stanoveným v tabuľke 2a prílohy I. Výsledok musí zostať pod emisnými limitmi Euro 6 stanovenými v tabuľke 2 uvedenej prílohy.
  Faktor zhody sa postupne zníži prostredníctvom ročných revízií smerom nadol na základe posúdení, ktoré vypracuje Spoločné výskumné centrum. Faktor zhody sa prestane uplatňovať ku 30. septembru 2022.

Pozmeňujúci návrh 19

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 4 – písmeno a

Nariadenie (ES) č. 715/2007

Článok 5 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Výrobca vybaví vozidlá tak, aby komponenty, ktoré by mohli mať vplyv na emisie, boli navrhnuté, konštruované a namontované tak, aby vozidlo pri bežnom používaní bolo v súlade s týmto nariadením. | 1.   Výrobca vybaví vozidlá tak, aby komponenty, ktoré by mohli mať vplyv na emisie, boli navrhnuté, konštruované a namontované tak, aby vozidlo pri bežnom používaní bolo v súlade s týmto nariadením.
  Výrobca tiež zaručí spoľahlivosť zariadení na reguláciu znečisťovania a zameria sa na zníženie rizika krádeže týchto zariadení alebo manipulácie s nimi. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

1.   Výrobca vybaví vozidlá tak, aby komponenty, ktoré by mohli mať vplyv na emisie, boli navrhnuté, konštruované a namontované tak, aby vozidlo pri bežnom používaní bolo v súlade s týmto nariadením.

1.   Výrobca vybaví vozidlá tak, aby komponenty, ktoré by mohli mať vplyv na emisie, boli navrhnuté, konštruované a namontované tak, aby vozidlo pri bežnom používaní bolo v súlade s týmto nariadením.
  Výrobca tiež zaručí spoľahlivosť zariadení na reguláciu znečisťovania a zameria sa na zníženie rizika krádeže týchto zariadení alebo manipulácie s nimi.

Pozmeňujúci návrh 20

Pozmeňujúci návrh 20

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Článok 1 – odsek 1 – bod 6

Nariadenie (ES) č. 715/2007

Článok 8 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| S cieľom doplniť články 6 a 7 je Komisia v súlade s článkom 14a splnomocnená prijímať delegované akty. Tieto
  majú obsahovať
  vymedzenie a aktualizáciu technických špecifikácií týkajúcich sa spôsobu, akým sa budú poskytovať informácie o opravách a údržbe vozidiel a o systémoch OBD, s osobitným dôrazom na špecifické potreby MSP. | S cieľom doplniť články 6 a 7 je Komisia v súlade s článkom 14a splnomocnená prijímať delegované akty. Tieto
  akty obsahujú
  vymedzenie a aktualizáciu technických špecifikácií týkajúcich sa spôsobu, akým sa budú poskytovať informácie o opravách a údržbe vozidiel a o systémoch OBD, s osobitným dôrazom na špecifické potreby MSP
  , mikropodnikov a samostatne zárobkovo činných prevádzkovateľov
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

S cieľom doplniť články 6 a 7 je Komisia v súlade s článkom 14a splnomocnená prijímať delegované akty. Tieto
  majú obsahovať
  vymedzenie a aktualizáciu technických špecifikácií týkajúcich sa spôsobu, akým sa budú poskytovať informácie o opravách a údržbe vozidiel a o systémoch OBD, s osobitným dôrazom na špecifické potreby MSP.

majú obsahovať

S cieľom doplniť články 6 a 7 je Komisia v súlade s článkom 14a splnomocnená prijímať delegované akty. Tieto
  akty obsahujú
  vymedzenie a aktualizáciu technických špecifikácií týkajúcich sa spôsobu, akým sa budú poskytovať informácie o opravách a údržbe vozidiel a o systémoch OBD, s osobitným dôrazom na špecifické potreby MSP
  , mikropodnikov a samostatne zárobkovo činných prevádzkovateľov
  .

akty obsahujú

, mikropodnikov a samostatne zárobkovo činných prevádzkovateľov

Pozmeňujúci návrh 21

Pozmeňujúci návrh 21

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 7 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 7 – písmeno b

Nariadenie (ES) č. 715/2007

Článok 10 – odsek 4 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Súlad s limitnými hodnotami normy Euro 6 sa pri každej platnej skúške RDE stanoví s prihliadnutím na faktor zhody špecifický pre znečisťujúce látky stanovený v tabuľke 2a prílohy I v súlade s článkom 4 ods. 1 druhým pododsekom. | Súlad s limitnými hodnotami normy Euro 6 sa pri každej platnej skúške RDE stanoví s prihliadnutím na faktor zhody špecifický pre znečisťujúce látky stanovený v tabuľke 2a prílohy I v súlade s článkom 4 ods. 1 druhým pododsekom.
  Faktor zhody sa postupne zníži prostredníctvom ročných revízií smerom nadol na základe posúdení, ktoré vypracuje Spoločné výskumné centrum. Faktor zhody sa prestane uplatňovať ku 30. septembru 2022. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Súlad s limitnými hodnotami normy Euro 6 sa pri každej platnej skúške RDE stanoví s prihliadnutím na faktor zhody špecifický pre znečisťujúce látky stanovený v tabuľke 2a prílohy I v súlade s článkom 4 ods. 1 druhým pododsekom.

Súlad s limitnými hodnotami normy Euro 6 sa pri každej platnej skúške RDE stanoví s prihliadnutím na faktor zhody špecifický pre znečisťujúce látky stanovený v tabuľke 2a prílohy I v súlade s článkom 4 ods. 1 druhým pododsekom.
  Faktor zhody sa postupne zníži prostredníctvom ročných revízií smerom nadol na základe posúdení, ktoré vypracuje Spoločné výskumné centrum. Faktor zhody sa prestane uplatňovať ku 30. septembru 2022.

Faktor zhody sa postupne zníži prostredníctvom ročných revízií smerom nadol na základe posúdení, ktoré vypracuje Spoločné výskumné centrum. Faktor zhody sa prestane uplatňovať ku 30. septembru 2022.

Pozmeňujúci návrh 22

Pozmeňujúci návrh 22

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 7 – písmeno b

Článok 1 – odsek 1 – bod 7 – písmeno b

Nariadenie (ES) č. 715/2007

Článok 10 – odsek 5 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Súlad s limitnými hodnotami normy Euro 6 sa pri každej platnej skúške RDE stanoví s prihliadnutím na faktor zhody špecifický pre znečisťujúce látky stanovený v tabuľke 2a prílohy I v súlade s článkom 4 ods. 1 druhým pododsekom. | Súlad s limitnými hodnotami normy Euro 6 sa pri každej platnej skúške RDE stanoví s prihliadnutím na faktor zhody špecifický pre znečisťujúce látky stanovený v tabuľke 2a prílohy I v súlade s článkom 4 ods. 1 druhým pododsekom.
  Faktor zhody sa postupne zníži prostredníctvom ročných revízií smerom nadol na základe posúdení, ktoré vypracuje Spoločné výskumné centrum. Faktor zhody sa prestane uplatňovať ku 30. septembru 2022. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Súlad s limitnými hodnotami normy Euro 6 sa pri každej platnej skúške RDE stanoví s prihliadnutím na faktor zhody špecifický pre znečisťujúce látky stanovený v tabuľke 2a prílohy I v súlade s článkom 4 ods. 1 druhým pododsekom.

Súlad s limitnými hodnotami normy Euro 6 sa pri každej platnej skúške RDE stanoví s prihliadnutím na faktor zhody špecifický pre znečisťujúce látky stanovený v tabuľke 2a prílohy I v súlade s článkom 4 ods. 1 druhým pododsekom.
  Faktor zhody sa postupne zníži prostredníctvom ročných revízií smerom nadol na základe posúdení, ktoré vypracuje Spoločné výskumné centrum. Faktor zhody sa prestane uplatňovať ku 30. septembru 2022.

Faktor zhody sa postupne zníži prostredníctvom ročných revízií smerom nadol na základe posúdení, ktoré vypracuje Spoločné výskumné centrum. Faktor zhody sa prestane uplatňovať ku 30. septembru 2022.

Pozmeňujúci návrh 23

Pozmeňujúci návrh 23

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1 – bod 10

Článok 1 – odsek 1 – bod 10

Nariadenie (ES) č. 715/2007

Článok 14 – odsek 3 a odsek 3 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Komisia
  je splnomocnená
  v súlade s článkom 14a
  prijímať delegované akty
  ,
  pokiaľ ide o: | 3.
     Komisia
  najneskôr do 1. júna 2021 prijme delegované akty
  v súlade s článkom 14a
  , ktorými sa doplní toto nariadenie
  s cieľom
  upraviť
  postupy, skúšky a požiadavky, ako aj skúšobné cykly používané na meranie emisií, aby sa primerane zohľadnili emisie pri skutočnej jazde
  za bežných podmienok používania vrátane, okrem iného, teploty a hraničných podmienok, zníženie posunu odozvy na nulu a riešenie nebezpečného prudkého nárastu častíc, ktoré vznikajú pri čistení filtra, pričom sa zohľadnia všetky relevantné prvky normalizácie, ktoré vypracoval CEN a ktoré vychádzajú z najlepších dostupných zariadení. |
| a) | doplnenie tohto nariadenia
  s cieľom
  prispôsobiť
  postupy, skúšky a požiadavky, ako aj skúšobné cykly používané na meranie emisií, aby sa primerane zohľadnili emisie pri skutočnej jazde; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Komisia
  je splnomocnená
  v súlade s článkom 14a
  prijímať delegované akty
  ,
  pokiaľ ide o:

3.
     Komisia
  najneskôr do 1. júna 2021 prijme delegované akty
  v súlade s článkom 14a
  , ktorými sa doplní toto nariadenie
  s cieľom
  upraviť
  postupy, skúšky a požiadavky, ako aj skúšobné cykly používané na meranie emisií, aby sa primerane zohľadnili emisie pri skutočnej jazde
  za bežných podmienok používania vrátane, okrem iného, teploty a hraničných podmienok, zníženie posunu odozvy na nulu a riešenie nebezpečného prudkého nárastu častíc, ktoré vznikajú pri čistení filtra, pričom sa zohľadnia všetky relevantné prvky normalizácie, ktoré vypracoval CEN a ktoré vychádzajú z najlepších dostupných zariadení.

a)

a)

doplnenie tohto nariadenia
  s cieľom
  prispôsobiť
  postupy, skúšky a požiadavky, ako aj skúšobné cykly používané na meranie emisií, aby sa primerane zohľadnili emisie pri skutočnej jazde;

doplnenie tohto nariadenia

prispôsobiť

| b) | zmenu tohto nariadenia
  s cieľom prispôsobiť technickému pokroku konečné faktory zhody špecifické pre znečisťujúce látky uvedené v tabuľke 2a prílohy I. |
| --- | --- |

b)

b)

zmenu tohto nariadenia
  s cieľom prispôsobiť technickému pokroku konečné faktory zhody špecifické pre znečisťujúce látky uvedené v tabuľke 2a prílohy I.

zmenu tohto nariadenia

3a.
     
  Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 14a, ktorými zmení toto nariadenie
  s cieľom prispôsobiť technickému pokroku
  a zrevidovať smerom nadol
  faktory zhody špecifické pre znečisťujúce látky uvedené v tabuľke 2a prílohy I.

Pozmeňujúci návrh 24

Pozmeňujúci návrh 24

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Príloha – odsek 1

Príloha – odsek 1

Nariadenie (ES) č. 715/2007

Príloha I – tabuľka 2a – riadok 2

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

| CF pollutant-final (2) | 1,43 | 1,5 | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

CF pollutant-final (2)

2

1,43

1,43

1,5

1,5

—

—

—

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

| CF pollutant-final (2) | 1 + tolerancia (tolerancia = 0,32 )

   (*1) | 1 + tolerancia (tolerancia = 0,5 )

   (*1) | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

CF pollutant-final (2)

2

1 + tolerancia (tolerancia = 0,32 )

   (*1)

1 + tolerancia (tolerancia = 0,32 )

*1

1 + tolerancia (tolerancia = 0,5 )

   (*1)

1 + tolerancia (tolerancia = 0,5 )

*1

—

—

—

---

(1)  Vec bola vrátená gestorskému výboru na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A9-0139/2020).

1

(4)  Nariadenie Komisie (ES) č. 692/2008 z 18. júla 2008, ktorým sa vykonáva, mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel, (Ú. v. EÚ L 199, 28.7.2008, s. 1).

4

(5)  Nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1151 z 1. júna 2017, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel, ktorým sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, nariadenie Komisie (ES) č. 692/2008 a nariadenie Komisie (EÚ) č. 1230/2012 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 692/2008 (Ú. v. EÚ L 175, 7.7.2017, s. 1).

5

(3a)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/858 z 30. mája 2018 o schvaľovaní motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, ako aj systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre takéto vozidlá a o dohľade nad trhom s nimi, ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 715/2007 a (ES) č. 595/2009 a zrušuje smernica 2007/46/ES (Ú. v. EÚ L 151, 14.6.2018, s. 1).

3a

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/858 z 30. mája 2018 o schvaľovaní motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, ako aj systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre takéto vozidlá a o dohľade nad trhom s nimi, ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 715/2007 a (ES) č. 595/2009 a zrušuje smernica 2007/46/ES (Ú. v. EÚ L 151, 14.6.2018, s. 1).

(4)  Nariadenie Komisie (ES) č. 692/2008 z 18. júla 2008, ktorým sa vykonáva, mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel, (Ú. v. EÚ L 199, 28.7.2008, s. 1).

4

(5)  Nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1151 z 1. júna 2017, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel, ktorým sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, nariadenie Komisie (ES) č. 692/2008 a nariadenie Komisie (EÚ) č. 1230/2012 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 692/2008 (Ú. v. EÚ L 175, 7.7.2017, s. 1).

5

(1a)  
  Správa EEA o kvalite ovzdušia v Európe za rok 2019.

1a

Správa EEA o kvalite ovzdušia v Európe za rok 2019.

(6)  Nariadenie Komisie (EÚ) 2016/427 z 10. marca 2016, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 692/2008, pokiaľ ide o emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 6) (Ú. v. EÚ L 82, 31.3.2016, s. 1).

6

(7)  Nariadenie Komisie (EÚ) 2016/646 z 20. apríla 2016, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 692/2008, pokiaľ ide o emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 6) (Ú. v. EÚ L 109, 26.4.2016, s. 1).

7

(8)  Nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1154 zo 7. júna 2017, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2017/1151, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel, ktorým sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, nariadenie Komisie (ES) č. 692/2008 a nariadenie Komisie (EÚ) č. 1230/2012 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 692/2008 a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES so zreteľom na emisie pri skutočnej jazde v prípade ľahkých vozidiel (Euro 6) (Ú. v. EÚ L 175, 7.7.2017, s. 708).

8

(6)  Nariadenie Komisie (EÚ) 2016/427 z 10. marca 2016, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 692/2008, pokiaľ ide o emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 6) (Ú. v. EÚ L 82, 31.3.2016, s. 1).

6

(7)  Nariadenie Komisie (EÚ) 2016/646 z 20. apríla 2016, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 692/2008, pokiaľ ide o emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 6) (Ú. v. EÚ L 109, 26.4.2016, s. 1).

7

(8)  Nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1154 zo 7. júna 2017, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2017/1151, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 5 a Euro 6) a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel, ktorým sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, nariadenie Komisie (ES) č. 692/2008 a nariadenie Komisie (EÚ) č. 1230/2012 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 692/2008 a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES so zreteľom na emisie pri skutočnej jazde v prípade ľahkých vozidiel (Euro 6) (Ú. v. EÚ L 175, 7.7.2017, s. 708).

8

(8a)  
  Nariadenie Komisie (EÚ) 2018/1832 z 5. novembra 2018, ktorým sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, nariadenie Komisie (ES) č. 692/2008 a nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1151 na účely zlepšenia skúšok a postupov typového schvaľovania z hľadiska emisií ľahkých osobných a úžitkových vozidiel vrátane skúšok a postupov z hľadiska zhody v prevádzke a emisií počas skutočnej jazdy, ako aj zavedenia zariadení na monitorovanie spotreby paliva a elektrickej energie (Ú. v. EÚ L 301, 27.11.2018, s. 1).

8a

Nariadenie Komisie (EÚ) 2018/1832 z 5. novembra 2018, ktorým sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES, nariadenie Komisie (ES) č. 692/2008 a nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1151 na účely zlepšenia skúšok a postupov typového schvaľovania z hľadiska emisií ľahkých osobných a úžitkových vozidiel vrátane skúšok a postupov z hľadiska zhody v prevádzke a emisií počas skutočnej jazdy, ako aj zavedenia zariadení na monitorovanie spotreby paliva a elektrickej energie (Ú. v. EÚ L 301, 27.11.2018, s. 1).

(9)  Nariadenie Komisie (EÚ) 2016/646 z 20. apríla 2016, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 692/2008, pokiaľ ide o emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 6) (Ú. v. EÚ L 109, 26.4.2016, s. 1).

9

(9)  Nariadenie Komisie (EÚ) 2016/646 z 20. apríla 2016, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 692/2008, pokiaľ ide o emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel (Euro 6) (Ú. v. EÚ L 109, 26.4.2016, s. 1).

9

(11)  Rozhodnutie Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23).

11

(11)  Rozhodnutie Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23).

11

(1a)  

  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

1a

Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

(2)  CFpollutant-final je faktor zhody, ktorý sa používa na stanovenie súladu s emisnými limitmi Euro 6 a ktorý zohľadňuje technické neistoty spojené s 
  používaním
  prenosných systémov na meranie emisií PEMS.

2

používaním

(*1)  
  upraviť smerom nadol aspoň jedenkrát za rok na základe pravidelného posúdenia, ktoré vypracuje Spoločné výskumné centrum

*1

upraviť smerom nadol aspoň jedenkrát za rok na základe pravidelného posúdenia, ktoré vypracuje Spoločné výskumné centrum

(2)  CFpollutant-final je faktor zhody, ktorý sa
  počas prechodného obdobia
  používa na stanovenie súladu s emisnými limitmi Euro 6 a ktorý zohľadňuje
  dodatočné
  technické neistoty
  merania
  spojené so
  zavedením
  prenosných systémov na meranie emisií (PEMS).
  Vyjadruje sa ako 1 + tolerancia neistoty merania. Do 30. septembra 2022 sa tolerancia zníži na nulu a faktor zhody sa prestane uplatňovať.

2

počas prechodného obdobia

dodatočné

merania

zavedením

Vyjadruje sa ako 1 + tolerancia neistoty merania. Do 30. septembra 2022 sa tolerancia zníži na nulu a faktor zhody sa prestane uplatňovať.

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/289 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/289

---

P9_TA(2020)0223

Fond na spravodlivú transformáciu ***I

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 17. septembra 2020 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (COM(2020)0022 – C9-0007/2020 – 2020/0006(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2021/C 385/32)

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (1) | Regulačný rámec, ktorým sa upravuje politika súdržnosti Únie na obdobie od roku 2021 do roku 2027 v kontexte budúceho viacročného finančného rámca, prispieva k dodržiavaniu záväzkov Únie, pokiaľ ide o plnenie Parížskej dohody
  a
  cieľov Organizácie Spojených národov v oblasti
  trvalo
  udržateľného rozvoja, a to sústredením finančných prostriedkov Únie na ekologické ciele. Týmto nariadením sa implementuje jedna z priorít stanovených v oznámení o európskom ekologickom dohovore (11) a je súčasťou investičného plánu pre udržateľnú Európu (12), ktorým sa poskytuje vyhradené financovanie v rámci Mechanizmu spravodlivej transformácie v kontexte politiky súdržnosti s cieľom riešiť otázku hospodárskych
  a
  sociálnych nákladov spojených s prechodom na klimaticky neutrálne a obehové hospodárstvo, v ktorom sa akékoľvek zostatkové emisie skleníkových plynov kompenzujú rovnocennými absorpciami. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1)

Regulačný rámec, ktorým sa upravuje politika súdržnosti Únie na obdobie od roku 2021 do roku 2027 v kontexte budúceho viacročného finančného rámca, prispieva k dodržiavaniu záväzkov Únie, pokiaľ ide o plnenie Parížskej dohody
  a
  cieľov Organizácie Spojených národov v oblasti
  trvalo
  udržateľného rozvoja, a to sústredením finančných prostriedkov Únie na ekologické ciele. Týmto nariadením sa implementuje jedna z priorít stanovených v oznámení o európskom ekologickom dohovore (11) a je súčasťou investičného plánu pre udržateľnú Európu (12), ktorým sa poskytuje vyhradené financovanie v rámci Mechanizmu spravodlivej transformácie v kontexte politiky súdržnosti s cieľom riešiť otázku hospodárskych
  a
  sociálnych nákladov spojených s prechodom na klimaticky neutrálne a obehové hospodárstvo, v ktorom sa akékoľvek zostatkové emisie skleníkových plynov kompenzujú rovnocennými absorpciami.

| (1) | Regulačný rámec, ktorým sa upravuje politika súdržnosti Únie na obdobie od roku 2021 do roku 2027 v kontexte budúceho viacročného finančného rámca, prispieva k dodržiavaniu záväzkov Únie, pokiaľ ide o plnenie Parížskej dohody
  , udržiac nárast globálnej teploty pod 1,5  oC,
  cieľov Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja
  a o uplatňovanie Európskeho piliera sociálnych práv
  , a to sústredením finančných prostriedkov Únie na ekologické ciele. Týmto nariadením sa implementuje jedna z priorít stanovených v oznámení o európskom ekologickom dohovore (11)

  (ďalej len „Európska zelená dohoda“)
  a je súčasťou investičného plánu pre udržateľnú Európu (12), ktorým sa poskytuje vyhradené financovanie v rámci Mechanizmu spravodlivej transformácie v kontexte politiky súdržnosti s cieľom riešiť otázku hospodárskych, sociálnych
  a environmentálnych
  nákladov spojených s prechodom na klimaticky neutrálne a obehové hospodárstvo, v ktorom sa akékoľvek zostatkové emisie skleníkových plynov kompenzujú rovnocennými absorpciami
  , s prihliadnutím na vplyv pandémie COVID-19
  . |
| --- | --- |

(1)

Regulačný rámec, ktorým sa upravuje politika súdržnosti Únie na obdobie od roku 2021 do roku 2027 v kontexte budúceho viacročného finančného rámca, prispieva k dodržiavaniu záväzkov Únie, pokiaľ ide o plnenie Parížskej dohody
  , udržiac nárast globálnej teploty pod 1,5  oC,
  cieľov Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja
  a o uplatňovanie Európskeho piliera sociálnych práv
  , a to sústredením finančných prostriedkov Únie na ekologické ciele. Týmto nariadením sa implementuje jedna z priorít stanovených v oznámení o európskom ekologickom dohovore (11)

  (ďalej len „Európska zelená dohoda“)
  a je súčasťou investičného plánu pre udržateľnú Európu (12), ktorým sa poskytuje vyhradené financovanie v rámci Mechanizmu spravodlivej transformácie v kontexte politiky súdržnosti s cieľom riešiť otázku hospodárskych, sociálnych
  a environmentálnych
  nákladov spojených s prechodom na klimaticky neutrálne a obehové hospodárstvo, v ktorom sa akékoľvek zostatkové emisie skleníkových plynov kompenzujú rovnocennými absorpciami
  , s prihliadnutím na vplyv pandémie COVID-19
  .

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (2) | Prechod na klimaticky neutrálne a obehové hospodárstvo predstavuje jeden z najdôležitejších cieľov politiky Únie. Európska rada 12. decembra 2019 schválila cieľ dosiahnuť do roku 2050 klimaticky neutrálnu Úniu v súlade s cieľmi Parížskej dohody. Hoci boj proti zmene klímy a zhoršovaniu životného prostredia bude z dlhodobého hľadiska prínosom pre všetkých a v strednodobom horizonte poskytne príležitosti a výzvy pre všetkých, nie všetky regióny a členské štáty začínajú svoju transformáciu z rovnakej štartovacej pozície alebo majú rovnakú schopnosť reagovať. Niektoré už dosiahli väčší pokrok než iné, pričom transformácia prináša hlbšie sociálne
  a
  hospodárske dôsledky pre tie regióny, ktoré sú v značnej miere závislé od fosílnych palív, najmä čierneho a hnedého uhlia, rašeliny alebo roponosnej bridlice, alebo od priemyselných odvetví spojených s vysokými emisiami skleníkových plynov. Takáto situácia nielenže vytvára riziko, že transformácia bude v Únii prebiehať rôznym tempom, pokiaľ ide o opatrenia v oblasti klímy, ale aj že budú narastať rozdiely medzi regiónmi na úkor cieľov sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2)

Prechod na klimaticky neutrálne a obehové hospodárstvo predstavuje jeden z najdôležitejších cieľov politiky Únie. Európska rada 12. decembra 2019 schválila cieľ dosiahnuť do roku 2050 klimaticky neutrálnu Úniu v súlade s cieľmi Parížskej dohody. Hoci boj proti zmene klímy a zhoršovaniu životného prostredia bude z dlhodobého hľadiska prínosom pre všetkých a v strednodobom horizonte poskytne príležitosti a výzvy pre všetkých, nie všetky regióny a členské štáty začínajú svoju transformáciu z rovnakej štartovacej pozície alebo majú rovnakú schopnosť reagovať. Niektoré už dosiahli väčší pokrok než iné, pričom transformácia prináša hlbšie sociálne
  a
  hospodárske dôsledky pre tie regióny, ktoré sú v značnej miere závislé od fosílnych palív, najmä čierneho a hnedého uhlia, rašeliny alebo roponosnej bridlice, alebo od priemyselných odvetví spojených s vysokými emisiami skleníkových plynov. Takáto situácia nielenže vytvára riziko, že transformácia bude v Únii prebiehať rôznym tempom, pokiaľ ide o opatrenia v oblasti klímy, ale aj že budú narastať rozdiely medzi regiónmi na úkor cieľov sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti.

| (2) | Prechod na klimaticky neutrálne a obehové hospodárstvo predstavuje jeden z najdôležitejších cieľov politiky Únie. Európska rada 12. decembra 2019 schválila cieľ dosiahnuť do roku 2050 klimaticky neutrálnu Úniu v súlade s cieľmi Parížskej dohody. Hoci boj proti zmene klímy a zhoršovaniu životného prostredia bude z dlhodobého hľadiska prínosom pre všetkých a v strednodobom horizonte poskytne príležitosti a výzvy pre všetkých, nie všetky regióny a členské štáty začínajú svoju transformáciu z rovnakej štartovacej pozície alebo majú rovnakú schopnosť reagovať. Niektoré už dosiahli väčší pokrok než iné, pričom transformácia prináša hlbšie sociálne, hospodárske
  a environmentálne
  dôsledky pre tie regióny, ktoré sú v značnej miere závislé od fosílnych palív, najmä čierneho a hnedého uhlia, rašeliny
  na energetické využitie
  alebo
  od
  roponosnej bridlice, alebo od priemyselných odvetví spojených s vysokými emisiami skleníkových plynov. Takáto situácia nielenže vytvára riziko, že transformácia bude v Únii prebiehať rôznym tempom, pokiaľ ide o opatrenia v oblasti klímy, ale aj že budú narastať rozdiely medzi regiónmi
  , najmä v prípade najvzdialenejších regiónov, vzdialených, ostrovných a geograficky znevýhodnených oblastí, ako aj oblastí, ktoré majú problém s vyľudňovaním,
  na úkor cieľov sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti. |
| --- | --- |

(2)

Prechod na klimaticky neutrálne a obehové hospodárstvo predstavuje jeden z najdôležitejších cieľov politiky Únie. Európska rada 12. decembra 2019 schválila cieľ dosiahnuť do roku 2050 klimaticky neutrálnu Úniu v súlade s cieľmi Parížskej dohody. Hoci boj proti zmene klímy a zhoršovaniu životného prostredia bude z dlhodobého hľadiska prínosom pre všetkých a v strednodobom horizonte poskytne príležitosti a výzvy pre všetkých, nie všetky regióny a členské štáty začínajú svoju transformáciu z rovnakej štartovacej pozície alebo majú rovnakú schopnosť reagovať. Niektoré už dosiahli väčší pokrok než iné, pričom transformácia prináša hlbšie sociálne, hospodárske
  a environmentálne
  dôsledky pre tie regióny, ktoré sú v značnej miere závislé od fosílnych palív, najmä čierneho a hnedého uhlia, rašeliny
  na energetické využitie
  alebo
  od
  roponosnej bridlice, alebo od priemyselných odvetví spojených s vysokými emisiami skleníkových plynov. Takáto situácia nielenže vytvára riziko, že transformácia bude v Únii prebiehať rôznym tempom, pokiaľ ide o opatrenia v oblasti klímy, ale aj že budú narastať rozdiely medzi regiónmi
  , najmä v prípade najvzdialenejších regiónov, vzdialených, ostrovných a geograficky znevýhodnených oblastí, ako aj oblastí, ktoré majú problém s vyľudňovaním,
  na úkor cieľov sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti.

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (3) | Aby bola transformácia úspešná, musí byť spravodlivá a spoločensky prijateľná pre všetkých. Únia
  aj
  členské štáty preto musia od začiatku zohľadniť jej hospodárske
  a
  sociálne dôsledky a zaviesť všetky možné nástroje na zmiernenie nepriaznivých dôsledkov. Rozpočet Únie zohráva v tejto súvislosti dôležitú úlohu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3)

Aby bola transformácia úspešná, musí byť spravodlivá a spoločensky prijateľná pre všetkých. Únia
  aj
  členské štáty preto musia od začiatku zohľadniť jej hospodárske
  a
  sociálne dôsledky a zaviesť všetky možné nástroje na zmiernenie nepriaznivých dôsledkov. Rozpočet Únie zohráva v tejto súvislosti dôležitú úlohu.

| (3) | Aby bola transformácia úspešná, musí byť spravodlivá
  , inkluzívna
  a spoločensky prijateľná pre všetkých. Únia, členské štáty
  a ich regióny
  preto musia od začiatku zohľadniť jej hospodárske, sociálne
  a environmentálne
  dôsledky a zaviesť všetky možné nástroje na zmiernenie nepriaznivých dôsledkov. Rozpočet Únie zohráva v tejto súvislosti dôležitú úlohu
  , aby sa zabezpečilo, že sa na nikoho nezabudne
  . |
| --- | --- |

(3)

Aby bola transformácia úspešná, musí byť spravodlivá
  , inkluzívna
  a spoločensky prijateľná pre všetkých. Únia, členské štáty
  a ich regióny
  preto musia od začiatku zohľadniť jej hospodárske, sociálne
  a environmentálne
  dôsledky a zaviesť všetky možné nástroje na zmiernenie nepriaznivých dôsledkov. Rozpočet Únie zohráva v tejto súvislosti dôležitú úlohu
  , aby sa zabezpečilo, že sa na nikoho nezabudne
  .

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (4) | Ako sa uvádza v 
  európskom ekologickom dohovore
  a v investičnom pláne pre udržateľnú Európu, Mechanizmus spravodlivej transformácie by mal dopĺňať ostatné činnosti vykonávané na základe budúceho viacročného finančného rámca na roky 2021 až 2027. Mal by prispieť k riešeniu sociálnych
  a
  hospodárskych dôsledkov prechodu ku klimatickej neutralite Únie spojením výdavkov rozpočtu Únie na klimatické a sociálne ciele na regionálnej úrovni. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(4)

Ako sa uvádza v 
  európskom ekologickom dohovore
  a v investičnom pláne pre udržateľnú Európu, Mechanizmus spravodlivej transformácie by mal dopĺňať ostatné činnosti vykonávané na základe budúceho viacročného finančného rámca na roky 2021 až 2027. Mal by prispieť k riešeniu sociálnych
  a
  hospodárskych dôsledkov prechodu ku klimatickej neutralite Únie spojením výdavkov rozpočtu Únie na klimatické a sociálne ciele na regionálnej úrovni.

| (4) | Ako sa uvádza v 
  Európskej zelenej dohode
  a v investičnom pláne pre udržateľnú Európu, Mechanizmus spravodlivej transformácie by mal dopĺňať ostatné činnosti vykonávané na základe budúceho viacročného finančného rámca na roky 2021 až 2027. Mal by prispieť k riešeniu sociálnych, hospodárskych
  a environmentálnych
  dôsledkov prechodu ku klimatickej neutralite Únie
  do roku 2050, najmä na pracovníkov dotknutých v rámci tohto procesu,
  spojením výdavkov rozpočtu Únie na klimatické a sociálne ciele na regionálnej úrovni
  a podporou udržateľného hospodárstva, ekologických pracovných miest a verejného zdravia
  . |
| --- | --- |

(4)

Ako sa uvádza v 
  Európskej zelenej dohode
  a v investičnom pláne pre udržateľnú Európu, Mechanizmus spravodlivej transformácie by mal dopĺňať ostatné činnosti vykonávané na základe budúceho viacročného finančného rámca na roky 2021 až 2027. Mal by prispieť k riešeniu sociálnych, hospodárskych
  a environmentálnych
  dôsledkov prechodu ku klimatickej neutralite Únie
  do roku 2050, najmä na pracovníkov dotknutých v rámci tohto procesu,
  spojením výdavkov rozpočtu Únie na klimatické a sociálne ciele na regionálnej úrovni
  a podporou udržateľného hospodárstva, ekologických pracovných miest a verejného zdravia
  .

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (5) | Týmto nariadením sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (ďalej len „FST“), ktorý je jedným z pilierov Mechanizmu spravodlivej transformácie implementovaného v rámci politiky súdržnosti. Cieľom FST je zmierniť nepriaznivé účinky klimatickej transformácie tým, že sa podporia najviac postihnuté územia a dotknutí pracovníci. V súlade so špecifickým cieľom FST by akcie podporované z FST mali priamo prispievať k zmierneniu dôsledkov transformácie, a to financovaním diverzifikácie a modernizácie miestneho hospodárstva a zmiernením negatívnych dôsledkov
  pre
  zamestnanosť. Táto skutočnosť sa odráža v špecifickom cieli FST, ktorý je stanovený na rovnakej úrovni ako politické ciele stanovené v článku [4] nariadenia EÚ [nové VN] a je uvedený spolu s nimi. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(5)

Týmto nariadením sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (ďalej len „FST“), ktorý je jedným z pilierov Mechanizmu spravodlivej transformácie implementovaného v rámci politiky súdržnosti. Cieľom FST je zmierniť nepriaznivé účinky klimatickej transformácie tým, že sa podporia najviac postihnuté územia a dotknutí pracovníci. V súlade so špecifickým cieľom FST by akcie podporované z FST mali priamo prispievať k zmierneniu dôsledkov transformácie, a to financovaním diverzifikácie a modernizácie miestneho hospodárstva a zmiernením negatívnych dôsledkov
  pre
  zamestnanosť. Táto skutočnosť sa odráža v špecifickom cieli FST, ktorý je stanovený na rovnakej úrovni ako politické ciele stanovené v článku [4] nariadenia EÚ [nové VN] a je uvedený spolu s nimi.

| (5) | Týmto nariadením sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (ďalej len „FST“), ktorý je jedným z pilierov Mechanizmu spravodlivej transformácie implementovaného v rámci politiky súdržnosti. Cieľom FST je zmierniť
  a kompenzovať
  nepriaznivé účinky klimatickej transformácie tým, že sa podporia najviac postihnuté územia a dotknutí pracovníci
  a bude sa presadzovať vyvážená sociálno-ekonomická transformácia, ktorou sa bude bojovať proti sociálnej neistote a nestabilnému podnikateľskému prostrediu
  . V súlade so špecifickým cieľom FST by akcie podporované z FST mali priamo prispievať k zmierneniu dôsledkov transformácie, a to financovaním diverzifikácie a modernizácie miestneho hospodárstva
  , regeneráciou prírodného bohatstva
  a zmiernením negatívnych dôsledkov
  na
  zamestnanosť
  a životnú úroveň
  . Táto skutočnosť sa odráža v špecifickom cieli FST, ktorý je stanovený na rovnakej úrovni ako politické ciele stanovené v článku [4] nariadenia EÚ [nové VN] a je uvedený spolu s nimi. |
| --- | --- |

(5)

Týmto nariadením sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (ďalej len „FST“), ktorý je jedným z pilierov Mechanizmu spravodlivej transformácie implementovaného v rámci politiky súdržnosti. Cieľom FST je zmierniť
  a kompenzovať
  nepriaznivé účinky klimatickej transformácie tým, že sa podporia najviac postihnuté územia a dotknutí pracovníci
  a bude sa presadzovať vyvážená sociálno-ekonomická transformácia, ktorou sa bude bojovať proti sociálnej neistote a nestabilnému podnikateľskému prostrediu
  . V súlade so špecifickým cieľom FST by akcie podporované z FST mali priamo prispievať k zmierneniu dôsledkov transformácie, a to financovaním diverzifikácie a modernizácie miestneho hospodárstva
  , regeneráciou prírodného bohatstva
  a zmiernením negatívnych dôsledkov
  na
  zamestnanosť
  a životnú úroveň
  . Táto skutočnosť sa odráža v špecifickom cieli FST, ktorý je stanovený na rovnakej úrovni ako politické ciele stanovené v článku [4] nariadenia EÚ [nové VN] a je uvedený spolu s nimi.

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (6) | Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami Únie, pokiaľ ide o plnenie Parížskej dohody, so záväzkom plniť ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja a so zvýšenými ambíciami Únie navrhnutými v 
  európskom ekologickom dohovore
  by mal FST zásadným spôsobom prispievať k tomu, aby sa uplatňovali opatrenia v oblasti klímy. Zdroje z vlastného finančného krytia FST sú doplnkové a budú sa poskytovať nad rámec investícií potrebných na dosiahnutie celkového cieľa
  25
   % rozpočtových výdavkov Únie vynaložených na plnenie cieľov v oblasti klímy. Zdroje
  prevedené
  z EFRR a ESF+ sa
  budú
  plne podieľať na dosiahnutí tejto cieľovej hodnoty. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6)

Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami Únie, pokiaľ ide o plnenie Parížskej dohody, so záväzkom plniť ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja a so zvýšenými ambíciami Únie navrhnutými v 
  európskom ekologickom dohovore
  by mal FST zásadným spôsobom prispievať k tomu, aby sa uplatňovali opatrenia v oblasti klímy. Zdroje z vlastného finančného krytia FST sú doplnkové a budú sa poskytovať nad rámec investícií potrebných na dosiahnutie celkového cieľa
  25
   % rozpočtových výdavkov Únie vynaložených na plnenie cieľov v oblasti klímy. Zdroje
  prevedené
  z EFRR a ESF+ sa
  budú
  plne podieľať na dosiahnutí tejto cieľovej hodnoty.

| (6) | Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami Únie, pokiaľ ide o plnenie Parížskej dohody, so záväzkom plniť ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja a so zvýšenými ambíciami Únie navrhnutými v 
  Európskej zelenej dohode
  by mal FST zásadným spôsobom prispievať k tomu, aby sa uplatňovali opatrenia v oblasti klímy
  a životného prostredia
  . Zdroje z vlastného finančného krytia FST sú doplnkové a budú sa poskytovať nad rámec investícií potrebných na dosiahnutie celkového cieľa
  30
  % rozpočtových výdavkov Únie vynaložených na plnenie cieľov v oblasti klímy. Zdroje
  presunuté na dobrovoľnom základe
  z EFRR a ESF+
  by
  sa
  mohli
  plne podieľať na dosiahnutí tejto cieľovej hodnoty. |
| --- | --- |

(6)

Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami Únie, pokiaľ ide o plnenie Parížskej dohody, so záväzkom plniť ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja a so zvýšenými ambíciami Únie navrhnutými v 
  Európskej zelenej dohode
  by mal FST zásadným spôsobom prispievať k tomu, aby sa uplatňovali opatrenia v oblasti klímy
  a životného prostredia
  . Zdroje z vlastného finančného krytia FST sú doplnkové a budú sa poskytovať nad rámec investícií potrebných na dosiahnutie celkového cieľa
  30
  % rozpočtových výdavkov Únie vynaložených na plnenie cieľov v oblasti klímy. Zdroje
  presunuté na dobrovoľnom základe
  z EFRR a ESF+
  by
  sa
  mohli
  plne podieľať na dosiahnutí tejto cieľovej hodnoty.

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (7) | Zdrojmi z FST by sa mali dopĺňať zdroje dostupné v rámci politiky súdržnosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(7)

Zdrojmi z FST by sa mali dopĺňať zdroje dostupné v rámci politiky súdržnosti.

| (7) | Zdrojmi z FST by sa mali dopĺňať zdroje dostupné v rámci politiky súdržnosti.
  Zriadenie FST by nemalo viesť k zníženiu iných kohéznych fondov ani k povinným presunom z nich. |
| --- | --- |

(7)

Zdrojmi z FST by sa mali dopĺňať zdroje dostupné v rámci politiky súdržnosti.
  Zriadenie FST by nemalo viesť k zníženiu iných kohéznych fondov ani k povinným presunom z nich.

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 8

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (8) | Prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo je výzvou pre všetky členské štáty. Bude mimoriadne náročný pre tie členské štáty, ktoré značne závisia od fosílnych palív alebo priemyselných činností spojených s vysokými emisiami skleníkových plynov, ktoré treba postupne ukončovať alebo adaptovať v dôsledku prechodu ku klimatickej neutralite, a ktoré nemajú dostatok finančných prostriedkov na tento účel. FST by sa preto mal vzťahovať na všetky členské štáty, ale rozdelenie finančných prostriedkov by malo odrážať schopnosť členských štátov financovať potrebné investície na zvládnutie prechodu ku klimatickej neutralite. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(8)

Prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo je výzvou pre všetky členské štáty. Bude mimoriadne náročný pre tie členské štáty, ktoré značne závisia od fosílnych palív alebo priemyselných činností spojených s vysokými emisiami skleníkových plynov, ktoré treba postupne ukončovať alebo adaptovať v dôsledku prechodu ku klimatickej neutralite, a ktoré nemajú dostatok finančných prostriedkov na tento účel. FST by sa preto mal vzťahovať na všetky členské štáty, ale rozdelenie finančných prostriedkov by malo odrážať schopnosť členských štátov financovať potrebné investície na zvládnutie prechodu ku klimatickej neutralite.

| (8) | Prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo je výzvou pre všetky členské štáty. Bude mimoriadne náročný pre tie členské štáty, ktoré značne závisia
  alebo donedávna záviseli
  od fosílnych palív alebo priemyselných činností spojených s vysokými emisiami skleníkových plynov, ktoré treba postupne ukončovať alebo adaptovať v dôsledku prechodu ku klimatickej neutralite, a ktoré nemajú dostatok finančných prostriedkov na tento účel. FST by sa preto mal vzťahovať na všetky členské štáty, ale rozdelenie finančných prostriedkov by
  sa malo zameriavať na najviac postihnuté územia a
  malo
  by
  odrážať schopnosť členských štátov financovať potrebné investície na zvládnutie prechodu ku klimatickej neutralite
  , venujúc osobitnú pozornosť najmenej rozvinutým regiónom, najvzdialenejším regiónom, horským, ostrovným, riedko osídleným, vidieckym, vzdialeným a geograficky znevýhodneným oblastiam, ktorých nízky počet obyvateľov komplikuje uskutočnenie energetického prechodu ku klimatickej neutralite, a berúc do úvahy východiskovú pozíciu každého členského štátu
  . |
| --- | --- |

(8)

Prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo je výzvou pre všetky členské štáty. Bude mimoriadne náročný pre tie členské štáty, ktoré značne závisia
  alebo donedávna záviseli
  od fosílnych palív alebo priemyselných činností spojených s vysokými emisiami skleníkových plynov, ktoré treba postupne ukončovať alebo adaptovať v dôsledku prechodu ku klimatickej neutralite, a ktoré nemajú dostatok finančných prostriedkov na tento účel. FST by sa preto mal vzťahovať na všetky členské štáty, ale rozdelenie finančných prostriedkov by
  sa malo zameriavať na najviac postihnuté územia a
  malo
  by
  odrážať schopnosť členských štátov financovať potrebné investície na zvládnutie prechodu ku klimatickej neutralite
  , venujúc osobitnú pozornosť najmenej rozvinutým regiónom, najvzdialenejším regiónom, horským, ostrovným, riedko osídleným, vidieckym, vzdialeným a geograficky znevýhodneným oblastiam, ktorých nízky počet obyvateľov komplikuje uskutočnenie energetického prechodu ku klimatickej neutralite, a berúc do úvahy východiskovú pozíciu každého členského štátu
  .

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (9) | S cieľom stanoviť vhodný finančný rámec pre FST by Komisia mala na základe objektívnych kritérií určiť ročné rozdelenie dostupných alokácií pre jednotlivé členské štáty v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9)

S cieľom stanoviť vhodný finančný rámec pre FST by Komisia mala na základe objektívnych kritérií určiť ročné rozdelenie dostupných alokácií pre jednotlivé členské štáty v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu.

| (9) | S cieľom stanoviť vhodný finančný rámec pre FST by Komisia mala na základe objektívnych kritérií určiť ročné rozdelenie dostupných alokácií pre jednotlivé členské štáty v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu.
  Členské štáty by mali zabezpečiť, aby obce a mestá mali priamy prístup k zdrojom FST, ktoré sa im sprístupnia v súlade s ich objektívnymi potrebami. |
| --- | --- |

(9)

S cieľom stanoviť vhodný finančný rámec pre FST by Komisia mala na základe objektívnych kritérií určiť ročné rozdelenie dostupných alokácií pre jednotlivé členské štáty v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu.
  Členské štáty by mali zabezpečiť, aby obce a mestá mali priamy prístup k zdrojom FST, ktoré sa im sprístupnia v súlade s ich objektívnymi potrebami.

Pozmeňujúci návrh 10

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (10) | V tomto nariadení sa určujú druhy investícií, ktorých výdavky možno podporovať z FST. Všetky podporované činnosti by sa mali vykonávať v plnom súlade
  s
  prioritami Únie v oblasti klímy
  a
  životného prostredia. Do zoznamu investícií by sa mali zaradiť tie, ktoré podporujú miestne hospodárstvo a sú dlhodobo udržateľné, s prihliadnutím na všetky ciele
  ekologického dohovoru
  . Financované projekty by mali prispievať k prechodu na klimaticky neutrálne a obehové hospodárstvo. V prípade upadajúcich odvetví, ako je výroba energie z čierneho a hnedého uhlia, rašeliny a roponosnej bridlice alebo ťažba týchto tuhých fosílnych palív, by mala byť podpora naviazaná na postupné ukončovanie činnosti a na zodpovedajúce zníženie úrovne zamestnanosti. Pokiaľ ide o transformáciu odvetví s vysokou úrovňou emisií skleníkových plynov, podpora by mala byť zameraná nové činnosti zavádzaním nových technológií, nových postupov alebo výrobkov, ktoré povedú k významnému zníženiu emisií v súlade s cieľmi EÚ v oblasti klímy do roku 2030 a v súlade s cieľom dosiahnuť klimatickú neutrálnosť EÚ do roku 2050 (13) pri zachovaní a posilnení zamestnanosti a predchádzaní zhoršovaniu životného prostredia. Osobitná pozornosť by sa mala venovať aj činnostiam, ktorými sa podporuje inovácia a výskum v oblasti pokročilých a udržateľných technológií, ako aj v oblasti digitalizácie
  a
  pripojiteľnosti, a to za predpokladu, že takéto opatrenia pomôžu zmierniť negatívne vedľajšie účinky prechodu ku klimaticky neutrálnemu a obehovému hospodárstvu a prispejú k nemu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10)

V tomto nariadení sa určujú druhy investícií, ktorých výdavky možno podporovať z FST. Všetky podporované činnosti by sa mali vykonávať v plnom súlade
  s
  prioritami Únie v oblasti klímy
  a
  životného prostredia. Do zoznamu investícií by sa mali zaradiť tie, ktoré podporujú miestne hospodárstvo a sú dlhodobo udržateľné, s prihliadnutím na všetky ciele
  ekologického dohovoru
  . Financované projekty by mali prispievať k prechodu na klimaticky neutrálne a obehové hospodárstvo. V prípade upadajúcich odvetví, ako je výroba energie z čierneho a hnedého uhlia, rašeliny a roponosnej bridlice alebo ťažba týchto tuhých fosílnych palív, by mala byť podpora naviazaná na postupné ukončovanie činnosti a na zodpovedajúce zníženie úrovne zamestnanosti. Pokiaľ ide o transformáciu odvetví s vysokou úrovňou emisií skleníkových plynov, podpora by mala byť zameraná nové činnosti zavádzaním nových technológií, nových postupov alebo výrobkov, ktoré povedú k významnému zníženiu emisií v súlade s cieľmi EÚ v oblasti klímy do roku 2030 a v súlade s cieľom dosiahnuť klimatickú neutrálnosť EÚ do roku 2050 (13) pri zachovaní a posilnení zamestnanosti a predchádzaní zhoršovaniu životného prostredia. Osobitná pozornosť by sa mala venovať aj činnostiam, ktorými sa podporuje inovácia a výskum v oblasti pokročilých a udržateľných technológií, ako aj v oblasti digitalizácie
  a
  pripojiteľnosti, a to za predpokladu, že takéto opatrenia pomôžu zmierniť negatívne vedľajšie účinky prechodu ku klimaticky neutrálnemu a obehovému hospodárstvu a prispejú k nemu.

| (10) | V tomto nariadení sa určujú druhy investícií, ktorých výdavky možno podporovať z FST. Všetky podporované činnosti by sa mali vykonávať v plnom súlade
  so záväzkami a
  prioritami Únie v oblasti klímy, životného prostredia
  a v sociálnej oblasti
  . Do zoznamu investícií by sa mali zaradiť tie, ktoré podporujú
  obyvateľstvo, komunity a
  miestne hospodárstvo a sú dlhodobo udržateľné, s prihliadnutím na všetky ciele
  Európskej zelenej dohody a Európskeho piliera sociálnych práv
  . Financované projekty by mali prispievať k 
  postupnému a úplnému
  prechodu na
  udržateľné,
  klimaticky neutrálne a obehové hospodárstvo
  bez znečisťujúcich látok
  . V prípade upadajúcich odvetví, ako je výroba energie z čierneho a hnedého uhlia, rašeliny a roponosnej bridlice alebo ťažba týchto tuhých fosílnych palív, by mala byť podpora naviazaná na postupné ukončovanie činnosti a na zodpovedajúce zníženie úrovne zamestnanosti. Pokiaľ ide o transformáciu odvetví s vysokou úrovňou emisií skleníkových plynov, podpora by mala byť zameraná nové činnosti zavádzaním nových technológií, nových postupov alebo výrobkov, ktoré povedú k významnému zníženiu emisií v súlade s cieľmi EÚ v oblasti klímy do roku 2030 a v súlade s cieľom dosiahnuť klimatickú neutrálnosť EÚ do roku 2050 (13) pri zachovaní a posilnení
  kvalifikovanej
  zamestnanosti a predchádzaní zhoršovaniu životného prostredia. Osobitná pozornosť by sa mala venovať aj činnostiam, ktorými sa podporuje inovácia a výskum v oblasti pokročilých a udržateľných technológií, ako aj v oblasti digitalizácie
  , pripojiteľnosti a inteligentnej a udržateľnej mobility
  , a to za predpokladu, že takéto opatrenia pomôžu zmierniť negatívne vedľajšie účinky prechodu ku klimaticky neutrálnemu a obehovému hospodárstvu a prispejú k nemu
  , pričom sa zohľadnia hospodárske, sociálne a energetické charakteristiky každého členského štátu. Význam kultúry, vzdelávania a budovania komunity z hľadiska procesu prechodu by sa mal naplniť aj podporou činností, ktoré sa zaoberajú baníckym dedičstvom. |
| --- | --- |

(10)

V tomto nariadení sa určujú druhy investícií, ktorých výdavky možno podporovať z FST. Všetky podporované činnosti by sa mali vykonávať v plnom súlade
  so záväzkami a
  prioritami Únie v oblasti klímy, životného prostredia
  a v sociálnej oblasti
  . Do zoznamu investícií by sa mali zaradiť tie, ktoré podporujú
  obyvateľstvo, komunity a
  miestne hospodárstvo a sú dlhodobo udržateľné, s prihliadnutím na všetky ciele
  Európskej zelenej dohody a Európskeho piliera sociálnych práv
  . Financované projekty by mali prispievať k 
  postupnému a úplnému
  prechodu na
  udržateľné,
  klimaticky neutrálne a obehové hospodárstvo
  bez znečisťujúcich látok
  . V prípade upadajúcich odvetví, ako je výroba energie z čierneho a hnedého uhlia, rašeliny a roponosnej bridlice alebo ťažba týchto tuhých fosílnych palív, by mala byť podpora naviazaná na postupné ukončovanie činnosti a na zodpovedajúce zníženie úrovne zamestnanosti. Pokiaľ ide o transformáciu odvetví s vysokou úrovňou emisií skleníkových plynov, podpora by mala byť zameraná nové činnosti zavádzaním nových technológií, nových postupov alebo výrobkov, ktoré povedú k významnému zníženiu emisií v súlade s cieľmi EÚ v oblasti klímy do roku 2030 a v súlade s cieľom dosiahnuť klimatickú neutrálnosť EÚ do roku 2050 (13) pri zachovaní a posilnení
  kvalifikovanej
  zamestnanosti a predchádzaní zhoršovaniu životného prostredia. Osobitná pozornosť by sa mala venovať aj činnostiam, ktorými sa podporuje inovácia a výskum v oblasti pokročilých a udržateľných technológií, ako aj v oblasti digitalizácie
  , pripojiteľnosti a inteligentnej a udržateľnej mobility
  , a to za predpokladu, že takéto opatrenia pomôžu zmierniť negatívne vedľajšie účinky prechodu ku klimaticky neutrálnemu a obehovému hospodárstvu a prispejú k nemu
  , pričom sa zohľadnia hospodárske, sociálne a energetické charakteristiky každého členského štátu. Význam kultúry, vzdelávania a budovania komunity z hľadiska procesu prechodu by sa mal naplniť aj podporou činností, ktoré sa zaoberajú baníckym dedičstvom.

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 11

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (11) | V záujme ochrany občanov, ktorí sú najviac zraniteľní voči klimatickej transformácii, by sa mal FST vzťahovať aj na zvyšovanie kvalifikácie
  a
  rekvalifikáciu pracovníkov s cieľom pomôcť im prispôsobiť sa novým pracovným príležitostiam, ako aj poskytnúť uchádzačom o zamestnanie pomoc pri hľadaní zamestnania a aktívne ich začleňovať do trhu práce. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11)

V záujme ochrany občanov, ktorí sú najviac zraniteľní voči klimatickej transformácii, by sa mal FST vzťahovať aj na zvyšovanie kvalifikácie
  a
  rekvalifikáciu pracovníkov s cieľom pomôcť im prispôsobiť sa novým pracovným príležitostiam, ako aj poskytnúť uchádzačom o zamestnanie pomoc pri hľadaní zamestnania a aktívne ich začleňovať do trhu práce.

| (11) | V záujme ochrany občanov, ktorí sú najviac zraniteľní voči klimatickej transformácii, by sa mal FST vzťahovať aj na zvyšovanie kvalifikácie, rekvalifikáciu a 
  odbornú prípravu dotknutých
  pracovníkov
  a uchádzačov o zamestnanie, najmä žien,
  s cieľom pomôcť im prispôsobiť sa novým pracovným príležitostiam
  a získať nové kvalifikácie vhodné pre ekologické hospodárstvo
  , ako aj poskytnúť uchádzačom o zamestnanie pomoc pri hľadaní zamestnania a aktívne ich začleňovať do trhu práce.
  Podpora sociálnej súdržnosti by mala byť hlavnou zásadou pri poskytovaní podpory v rámci FST. |
| --- | --- |

(11)

V záujme ochrany občanov, ktorí sú najviac zraniteľní voči klimatickej transformácii, by sa mal FST vzťahovať aj na zvyšovanie kvalifikácie, rekvalifikáciu a 
  odbornú prípravu dotknutých
  pracovníkov
  a uchádzačov o zamestnanie, najmä žien,
  s cieľom pomôcť im prispôsobiť sa novým pracovným príležitostiam
  a získať nové kvalifikácie vhodné pre ekologické hospodárstvo
  , ako aj poskytnúť uchádzačom o zamestnanie pomoc pri hľadaní zamestnania a aktívne ich začleňovať do trhu práce.
  Podpora sociálnej súdržnosti by mala byť hlavnou zásadou pri poskytovaní podpory v rámci FST.

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (12) | S cieľom posilniť hospodársku diverzifikáciu území postihnutých transformáciou, by sa z FST mala poskytovať podpora na produktívne investície v MSP. Produktívne investície by sa mali chápať ako investície do fixného kapitálu alebo nehmotného majetku podnikov s cieľom vyrobiť tovar a služby, čím sa prispeje k tvorbe hrubého kapitálu a k zamestnanosti. V prípade iných podnikov ako MSP by sa produktívne investície mali podporovať len vtedy, ak sú potrebné na zmiernenie zániku pracovných miest vyplývajúceho z transformácie, a to vytvorením alebo ochranou značného počtu pracovných miest, pričom nesmú viesť k premiestneniu alebo byť jeho výsledkom. Investície do existujúcich priemyselných zariadení vrátane zariadení, na ktoré sa vzťahuje systém Únie na obchodovanie s emisiami, by mali byť povolené, ak prispievajú k prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo do roku 2050 a cielia výrazne pod úroveň príslušných referenčných hodnôt stanovených na bezodplatné prideľovanie emisných kvót podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (14) a ak vedú k 
  ochrane
  značného počtu pracovných miest. Akékoľvek takéto investície by mali byť náležite odôvodnené v príslušnom pláne spravodlivej transformácie územia. V záujme ochrany integrity vnútorného trhu a politiky súdržnosti by podpora pre podniky mala byť v súlade s pravidlami Únie v oblasti štátnej pomoci stanovenými v článkoch 107 a 108 ZFEÚ.
  Najmä by sa mala obmedziť podpora produktívnych investícií pre iné podniky než MSP na podniky, ktoré sa nachádzajú v oblastiach určených ako podporované oblasti v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. a) a c) ZFEÚ. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12)

S cieľom posilniť hospodársku diverzifikáciu území postihnutých transformáciou, by sa z FST mala poskytovať podpora na produktívne investície v MSP. Produktívne investície by sa mali chápať ako investície do fixného kapitálu alebo nehmotného majetku podnikov s cieľom vyrobiť tovar a služby, čím sa prispeje k tvorbe hrubého kapitálu a k zamestnanosti. V prípade iných podnikov ako MSP by sa produktívne investície mali podporovať len vtedy, ak sú potrebné na zmiernenie zániku pracovných miest vyplývajúceho z transformácie, a to vytvorením alebo ochranou značného počtu pracovných miest, pričom nesmú viesť k premiestneniu alebo byť jeho výsledkom. Investície do existujúcich priemyselných zariadení vrátane zariadení, na ktoré sa vzťahuje systém Únie na obchodovanie s emisiami, by mali byť povolené, ak prispievajú k prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo do roku 2050 a cielia výrazne pod úroveň príslušných referenčných hodnôt stanovených na bezodplatné prideľovanie emisných kvót podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (14) a ak vedú k 
  ochrane
  značného počtu pracovných miest. Akékoľvek takéto investície by mali byť náležite odôvodnené v príslušnom pláne spravodlivej transformácie územia. V záujme ochrany integrity vnútorného trhu a politiky súdržnosti by podpora pre podniky mala byť v súlade s pravidlami Únie v oblasti štátnej pomoci stanovenými v článkoch 107 a 108 ZFEÚ.
  Najmä by sa mala obmedziť podpora produktívnych investícií pre iné podniky než MSP na podniky, ktoré sa nachádzajú v oblastiach určených ako podporované oblasti v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. a) a c) ZFEÚ.

| (12) | S cieľom posilniť hospodársku diverzifikáciu území postihnutých transformáciou, by sa z FST mala poskytovať podpora na produktívne investície v MSP. Produktívne investície by sa mali chápať ako investície do fixného kapitálu alebo nehmotného majetku podnikov s cieľom vyrobiť tovar a služby, čím sa prispeje k tvorbe hrubého kapitálu a k zamestnanosti. V prípade iných podnikov ako MSP by sa produktívne investície mali podporovať len vtedy, ak sú potrebné na zmiernenie zániku pracovných miest vyplývajúceho z transformácie, a to vytvorením alebo ochranou značného počtu pracovných miest, pričom nesmú viesť k premiestneniu alebo byť jeho výsledkom. Investície do existujúcich priemyselných zariadení vrátane zariadení, na ktoré sa vzťahuje systém Únie na obchodovanie s emisiami, by mali byť povolené, ak prispievajú k prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo do roku 2050 a cielia výrazne pod úroveň príslušných referenčných hodnôt stanovených na bezodplatné prideľovanie emisných kvót podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (14) a ak vedú k 
  vytvoreniu a zachovaniu
  značného počtu pracovných miest. Akékoľvek takéto investície by mali byť náležite odôvodnené v príslušnom pláne spravodlivej transformácie územia
  , mali by byť udržateľné a podľa potreby v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“ a zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti
  . V záujme ochrany integrity vnútorného trhu a politiky súdržnosti by podpora pre podniky mala byť v súlade s pravidlami Únie v oblasti štátnej pomoci stanovenými v článkoch 107 a 108 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(12)

S cieľom posilniť hospodársku diverzifikáciu území postihnutých transformáciou, by sa z FST mala poskytovať podpora na produktívne investície v MSP. Produktívne investície by sa mali chápať ako investície do fixného kapitálu alebo nehmotného majetku podnikov s cieľom vyrobiť tovar a služby, čím sa prispeje k tvorbe hrubého kapitálu a k zamestnanosti. V prípade iných podnikov ako MSP by sa produktívne investície mali podporovať len vtedy, ak sú potrebné na zmiernenie zániku pracovných miest vyplývajúceho z transformácie, a to vytvorením alebo ochranou značného počtu pracovných miest, pričom nesmú viesť k premiestneniu alebo byť jeho výsledkom. Investície do existujúcich priemyselných zariadení vrátane zariadení, na ktoré sa vzťahuje systém Únie na obchodovanie s emisiami, by mali byť povolené, ak prispievajú k prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo do roku 2050 a cielia výrazne pod úroveň príslušných referenčných hodnôt stanovených na bezodplatné prideľovanie emisných kvót podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (14) a ak vedú k 
  vytvoreniu a zachovaniu
  značného počtu pracovných miest. Akékoľvek takéto investície by mali byť náležite odôvodnené v príslušnom pláne spravodlivej transformácie územia
  , mali by byť udržateľné a podľa potreby v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“ a zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti
  . V záujme ochrany integrity vnútorného trhu a politiky súdržnosti by podpora pre podniky mala byť v súlade s pravidlami Únie v oblasti štátnej pomoci stanovenými v článkoch 107 a 108 ZFEÚ.

Pozmeňujúci návrh 13

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (12a) | Podpora produktívnych investícií v iných podnikoch než MSP prostredníctvom FST by sa mala obmedziť na menej rozvinuté regióny a regióny v procese prechodu podľa článku 102 ods. 2 nariadenia .../... [nové VN]. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12a)

Podpora produktívnych investícií v iných podnikoch než MSP prostredníctvom FST by sa mala obmedziť na menej rozvinuté regióny a regióny v procese prechodu podľa článku 102 ods. 2 nariadenia .../... [nové VN].

Pozmeňujúci návrh 14

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (13) | S cieľom poskytnúť flexibilitu pri programovaní zdrojov FST v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu by malo byť možné pripraviť samostatný program FST alebo naprogramovať zdroje FST do jednej alebo viacerých osobitných priorít v rámci programu podporovaného z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“), Európskeho sociálneho fondu plus (ďalej len „ESF+“) alebo Kohézneho fondu. V súlade s článkom 21a nariadenia (EÚ) [nové VN] by sa zdroje FST
  mali
  posilniť doplnkovým financovaním z EFRR a ESF+. Príslušné sumy prevedené z EFRR a ESF+ by mali byť v súlade s typom operácií stanoveným v plánoch spravodlivej transformácie územia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13)

S cieľom poskytnúť flexibilitu pri programovaní zdrojov FST v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu by malo byť možné pripraviť samostatný program FST alebo naprogramovať zdroje FST do jednej alebo viacerých osobitných priorít v rámci programu podporovaného z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“), Európskeho sociálneho fondu plus (ďalej len „ESF+“) alebo Kohézneho fondu. V súlade s článkom 21a nariadenia (EÚ) [nové VN] by sa zdroje FST
  mali
  posilniť doplnkovým financovaním z EFRR a ESF+. Príslušné sumy prevedené z EFRR a ESF+ by mali byť v súlade s typom operácií stanoveným v plánoch spravodlivej transformácie územia.

| (13) | S cieľom poskytnúť flexibilitu pri programovaní zdrojov FST v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu by malo byť možné pripraviť samostatný program FST alebo naprogramovať zdroje FST do jednej alebo viacerých osobitných priorít v rámci programu podporovaného z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“), Európskeho sociálneho fondu plus (ďalej len „ESF+“) alebo Kohézneho fondu. V súlade s článkom 21a nariadenia (EÚ) [nové VN] by sa zdroje FST
  mohli na dobrovoľnom základe
  posilniť doplnkovým financovaním z EFRR a ESF+. Príslušné sumy prevedené z EFRR a ESF+ by mali byť v súlade s typom operácií stanoveným v plánoch spravodlivej transformácie územia. |
| --- | --- |

(13)

S cieľom poskytnúť flexibilitu pri programovaní zdrojov FST v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu by malo byť možné pripraviť samostatný program FST alebo naprogramovať zdroje FST do jednej alebo viacerých osobitných priorít v rámci programu podporovaného z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“), Európskeho sociálneho fondu plus (ďalej len „ESF+“) alebo Kohézneho fondu. V súlade s článkom 21a nariadenia (EÚ) [nové VN] by sa zdroje FST
  mohli na dobrovoľnom základe
  posilniť doplnkovým financovaním z EFRR a ESF+. Príslušné sumy prevedené z EFRR a ESF+ by mali byť v súlade s typom operácií stanoveným v plánoch spravodlivej transformácie územia.

Pozmeňujúci návrh 15

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 14

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (14) | Podpora z FST by mala byť podmienená účinnou implementáciou procesu transformácie na konkrétnom území s cieľom dosiahnuť klimaticky neutrálne hospodárstvo. V tejto súvislosti by členské štáty mali vypracovať v spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami a s podporou Komisie plány spravodlivej transformácie územia, v ktorých sa podrobne opíše proces transformácie, v súlade s ich národnými energetickými a klimatickými plánmi. Na tento účel by Komisia mala zriadiť platformu pre spravodlivú transformáciu, ktorá by vychádzala z existujúcej platformy pre transformujúce sa uhoľné regióny, aby umožnila dvojstrannú a viacstrannú výmenu skúseností, čo sa týka získaných ponaučení a najlepších postupov vo všetkých postihnutých sektoroch. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14)

Podpora z FST by mala byť podmienená účinnou implementáciou procesu transformácie na konkrétnom území s cieľom dosiahnuť klimaticky neutrálne hospodárstvo. V tejto súvislosti by členské štáty mali vypracovať v spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami a s podporou Komisie plány spravodlivej transformácie územia, v ktorých sa podrobne opíše proces transformácie, v súlade s ich národnými energetickými a klimatickými plánmi. Na tento účel by Komisia mala zriadiť platformu pre spravodlivú transformáciu, ktorá by vychádzala z existujúcej platformy pre transformujúce sa uhoľné regióny, aby umožnila dvojstrannú a viacstrannú výmenu skúseností, čo sa týka získaných ponaučení a najlepších postupov vo všetkých postihnutých sektoroch.

| (14) | Podpora z FST by mala byť podmienená účinnou
  a merateľnou
  implementáciou procesu transformácie na konkrétnom území s cieľom dosiahnuť klimaticky neutrálne hospodárstvo. V tejto súvislosti by členské štáty mali vypracovať
  na základe sociálneho dialógu a
  v spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami
  , v súlade so zásadou partnerstva ustanovenou v článku 6 nariadenia (EÚ) .../... [nové VN],
  a s podporou Komisie plány spravodlivej transformácie územia, v ktorých sa podrobne opíše proces transformácie,
  a to
  v súlade s ich národnými energetickými a klimatickými plánmi
  a prípadne aj nad rámec týchto plánov
  . Na tento účel by Komisia mala zriadiť platformu pre spravodlivú transformáciu, ktorá by vychádzala z existujúcej platformy pre transformujúce sa uhoľné regióny, aby umožnila dvojstrannú a viacstrannú výmenu skúseností, čo sa týka získaných ponaučení a najlepších postupov vo všetkých postihnutých sektoroch. |
| --- | --- |

(14)

Podpora z FST by mala byť podmienená účinnou
  a merateľnou
  implementáciou procesu transformácie na konkrétnom území s cieľom dosiahnuť klimaticky neutrálne hospodárstvo. V tejto súvislosti by členské štáty mali vypracovať
  na základe sociálneho dialógu a
  v spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami
  , v súlade so zásadou partnerstva ustanovenou v článku 6 nariadenia (EÚ) .../... [nové VN],
  a s podporou Komisie plány spravodlivej transformácie územia, v ktorých sa podrobne opíše proces transformácie,
  a to
  v súlade s ich národnými energetickými a klimatickými plánmi
  a prípadne aj nad rámec týchto plánov
  . Na tento účel by Komisia mala zriadiť platformu pre spravodlivú transformáciu, ktorá by vychádzala z existujúcej platformy pre transformujúce sa uhoľné regióny, aby umožnila dvojstrannú a viacstrannú výmenu skúseností, čo sa týka získaných ponaučení a najlepších postupov vo všetkých postihnutých sektoroch.

Pozmeňujúci návrh 16

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 15

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (15) | V plánoch spravodlivej transformácie územia by sa mali určiť územia, ktoré transformácia najviac postihne a na ktoré by sa mala sústrediť pomoc z FST. Zároveň by sa v nich mali opísať osobitné činnosti, ktoré sa majú vykonať na dosiahnutie klimaticky neutrálneho hospodárstva, najmä pokiaľ ide o konverziu alebo uzavretie zariadení, ktoré sa venujú výrobe fosílnych palív alebo iným činnostiam spojeným s vysokými emisiami skleníkových plynov. Uvedené územia by mali byť presne vymedzené a zodpovedať regiónom na úrovni NUTS 3 alebo by mali byť ich súčasťou. V plánoch by mali byť podrobne opísané výzvy
  a
  potreby týchto území a mali by sa určiť typy operácií potrebných na zabezpečenie súdržného rozvoja hospodárskych činností odolných proti zmene klímy, ktoré sú zároveň v súlade s transformáciou na klimatickú neutralitu a s cieľmi
  ekologického dohovoru
  . Finančnú podporu z FST by mali dostávať len investície, ktoré sú v súlade s plánmi transformácie. Plány spravodlivej transformácie územia by mali byť súčasťou programov (podporovaných z EFRR, ESF+, Kohézneho fondu alebo FST), ktoré schvaľuje Komisia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(15)

V plánoch spravodlivej transformácie územia by sa mali určiť územia, ktoré transformácia najviac postihne a na ktoré by sa mala sústrediť pomoc z FST. Zároveň by sa v nich mali opísať osobitné činnosti, ktoré sa majú vykonať na dosiahnutie klimaticky neutrálneho hospodárstva, najmä pokiaľ ide o konverziu alebo uzavretie zariadení, ktoré sa venujú výrobe fosílnych palív alebo iným činnostiam spojeným s vysokými emisiami skleníkových plynov. Uvedené územia by mali byť presne vymedzené a zodpovedať regiónom na úrovni NUTS 3 alebo by mali byť ich súčasťou. V plánoch by mali byť podrobne opísané výzvy
  a
  potreby týchto území a mali by sa určiť typy operácií potrebných na zabezpečenie súdržného rozvoja hospodárskych činností odolných proti zmene klímy, ktoré sú zároveň v súlade s transformáciou na klimatickú neutralitu a s cieľmi
  ekologického dohovoru
  . Finančnú podporu z FST by mali dostávať len investície, ktoré sú v súlade s plánmi transformácie. Plány spravodlivej transformácie územia by mali byť súčasťou programov (podporovaných z EFRR, ESF+, Kohézneho fondu alebo FST), ktoré schvaľuje Komisia.

| (15) | V plánoch spravodlivej transformácie územia by sa mali určiť územia, ktoré transformácia najviac postihne a na ktoré by sa mala sústrediť pomoc z FST
  , a
  zároveň by sa v nich mali opísať osobitné činnosti, ktoré sa majú vykonať na dosiahnutie
  cieľov Únie v oblasti klímy pre rok 2030 a
  klimaticky neutrálneho hospodárstva
  do roku 2050
  , najmä pokiaľ ide o konverziu alebo uzavretie zariadení, ktoré sa venujú výrobe fosílnych palív alebo iným činnostiam spojeným s vysokými emisiami skleníkových plynov
  , pričom by sa mali zachovať a rozšíriť príležitosti zamestnania na postihnutých územiach, aby sa zabránilo sociálnemu vylúčeniu. Mali by sa zohľadniť priťažujúce faktory, akými sú miery nezamestnanosti a trendy vyľudňovania
  . Uvedené územia by mali byť presne vymedzené a zodpovedať regiónom na úrovni NUTS 3 alebo by mali byť ich súčasťou. V plánoch by mali byť podrobne opísané výzvy, potreby
  a príležitosti
  týchto území a mali by sa určiť typy operácií potrebných na zabezpečenie súdržného rozvoja hospodárskych činností odolných proti zmene klímy, ktoré sú zároveň v súlade s transformáciou na klimatickú neutralitu a s cieľmi
  Európskej zelenej dohody
  . Finančnú podporu z FST by mali dostávať len investície, ktoré sú v súlade s plánmi transformácie. Plány spravodlivej transformácie územia by mali byť súčasťou programov (podporovaných z EFRR, ESF+, Kohézneho fondu alebo FST), ktoré schvaľuje Komisia. |
| --- | --- |

(15)

V plánoch spravodlivej transformácie územia by sa mali určiť územia, ktoré transformácia najviac postihne a na ktoré by sa mala sústrediť pomoc z FST
  , a
  zároveň by sa v nich mali opísať osobitné činnosti, ktoré sa majú vykonať na dosiahnutie
  cieľov Únie v oblasti klímy pre rok 2030 a
  klimaticky neutrálneho hospodárstva
  do roku 2050
  , najmä pokiaľ ide o konverziu alebo uzavretie zariadení, ktoré sa venujú výrobe fosílnych palív alebo iným činnostiam spojeným s vysokými emisiami skleníkových plynov
  , pričom by sa mali zachovať a rozšíriť príležitosti zamestnania na postihnutých územiach, aby sa zabránilo sociálnemu vylúčeniu. Mali by sa zohľadniť priťažujúce faktory, akými sú miery nezamestnanosti a trendy vyľudňovania
  . Uvedené územia by mali byť presne vymedzené a zodpovedať regiónom na úrovni NUTS 3 alebo by mali byť ich súčasťou. V plánoch by mali byť podrobne opísané výzvy, potreby
  a príležitosti
  týchto území a mali by sa určiť typy operácií potrebných na zabezpečenie súdržného rozvoja hospodárskych činností odolných proti zmene klímy, ktoré sú zároveň v súlade s transformáciou na klimatickú neutralitu a s cieľmi
  Európskej zelenej dohody
  . Finančnú podporu z FST by mali dostávať len investície, ktoré sú v súlade s plánmi transformácie. Plány spravodlivej transformácie územia by mali byť súčasťou programov (podporovaných z EFRR, ESF+, Kohézneho fondu alebo FST), ktoré schvaľuje Komisia.

Pozmeňujúci návrh 17

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 19

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (19) | Ciele tohto nariadenia, a to konkrétne podporiť
  územia
  , ktoré čelia hospodárskej a sociálnej transformácii, pri ich prechode na klimaticky neutrálne hospodárstvo, nie je možné uspokojivo dosiahnuť len na úrovni členských štátov. Hlavnými dôvodmi v tejto súvislosti sú na jednej strane rozdiely medzi úrovňou rozvoja rôznych území a zaostávanie najviac znevýhodnených území, ako aj obmedzené finančné zdroje členských štátov a území, a na druhej strane potreba jednotného implementačného rámca, ktorý zahŕňa niekoľko fondov Únie v rámci zdieľaného riadenia. Keďže tieto ciele možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 ZEÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(19)

Ciele tohto nariadenia, a to konkrétne podporiť
  územia
  , ktoré čelia hospodárskej a sociálnej transformácii, pri ich prechode na klimaticky neutrálne hospodárstvo, nie je možné uspokojivo dosiahnuť len na úrovni členských štátov. Hlavnými dôvodmi v tejto súvislosti sú na jednej strane rozdiely medzi úrovňou rozvoja rôznych území a zaostávanie najviac znevýhodnených území, ako aj obmedzené finančné zdroje členských štátov a území, a na druhej strane potreba jednotného implementačného rámca, ktorý zahŕňa niekoľko fondov Únie v rámci zdieľaného riadenia. Keďže tieto ciele možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 ZEÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

| (19) | Ciele tohto nariadenia, a to konkrétne podporiť
  obyvateľstvo, hospodárstvo a životné prostredie území
  , ktoré čelia hospodárskej a sociálnej transformácii, pri ich prechode na klimaticky neutrálne hospodárstvo, nie je možné uspokojivo dosiahnuť len na úrovni členských štátov. Hlavnými dôvodmi v tejto súvislosti sú na jednej strane rozdiely medzi úrovňou rozvoja rôznych území a zaostávanie najviac znevýhodnených území, ako aj obmedzené finančné zdroje členských štátov a území, a na druhej strane potreba jednotného implementačného rámca, ktorý zahŕňa niekoľko fondov Únie v rámci zdieľaného riadenia
  , a zabezpečenie dodržiavania vysokých sociálnych a environmentálnych noriem a podpora účasti pracovníkov
  . Keďže tieto ciele možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 ZEÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, |
| --- | --- |

(19)

Ciele tohto nariadenia, a to konkrétne podporiť
  obyvateľstvo, hospodárstvo a životné prostredie území
  , ktoré čelia hospodárskej a sociálnej transformácii, pri ich prechode na klimaticky neutrálne hospodárstvo, nie je možné uspokojivo dosiahnuť len na úrovni členských štátov. Hlavnými dôvodmi v tejto súvislosti sú na jednej strane rozdiely medzi úrovňou rozvoja rôznych území a zaostávanie najviac znevýhodnených území, ako aj obmedzené finančné zdroje členských štátov a území, a na druhej strane potreba jednotného implementačného rámca, ktorý zahŕňa niekoľko fondov Únie v rámci zdieľaného riadenia
  , a zabezpečenie dodržiavania vysokých sociálnych a environmentálnych noriem a podpora účasti pracovníkov
  . Keďže tieto ciele možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 ZEÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

Pozmeňujúci návrh 18

Návrh nariadenia

Článok 1 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Týmto nariadením sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (ďalej len „FST“) na poskytovanie podpory
  územiam
  , ktoré čelia vážnym sociálno-ekonomickým výzvam vyplývajúcim z procesu prechodu
  na
  klimaticky
  neutrálne hospodárstvo
  Únie do roku 2050. | 1.   Týmto nariadením sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (ďalej len „FST“) na poskytovanie podpory
  obyvateľom, hospodárstvu a životnému prostrediu území
  , ktoré čelia vážnym sociálno-ekonomickým výzvam vyplývajúcim z procesu prechodu
  smerom k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a
  klimaticky
  neutrálneho hospodárstva
  Únie do roku 2050. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

1.   Týmto nariadením sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (ďalej len „FST“) na poskytovanie podpory
  územiam
  , ktoré čelia vážnym sociálno-ekonomickým výzvam vyplývajúcim z procesu prechodu
  na
  klimaticky
  neutrálne hospodárstvo
  Únie do roku 2050.

1.   Týmto nariadením sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (ďalej len „FST“) na poskytovanie podpory
  obyvateľom, hospodárstvu a životnému prostrediu území
  , ktoré čelia vážnym sociálno-ekonomickým výzvam vyplývajúcim z procesu prechodu
  smerom k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a
  klimaticky
  neutrálneho hospodárstva
  Únie do roku 2050.

Pozmeňujúci návrh 19

Pozmeňujúci návrh 19

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 2 – odsek 1

Článok 2 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| V súlade s článkom [4 ods. 1] druhým pododsekom nariadenia (EÚ) [nové VN] FST prispieva k jedinému špecifickému cieľu, a to „umožňovať regiónom
  a
  ľuďom riešiť sociálne, hospodárske a environmentálne dôsledky prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo“. | V súlade s článkom [4 ods. 1] druhým pododsekom nariadenia (EÚ) [nové VN] FST prispieva k jedinému špecifickému cieľu, a to „umožňovať regiónom, ľuďom,
  podnikom a iným zainteresovaným stranám
  riešiť sociálne, hospodárske a environmentálne dôsledky prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo
  a jeho dôsledky na zamestnanosť do roku 2050 a dosiahnuť priebežné ciele pre rok 2030 v súlade s cieľmi Parížskej dohody
  “. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

V súlade s článkom [4 ods. 1] druhým pododsekom nariadenia (EÚ) [nové VN] FST prispieva k jedinému špecifickému cieľu, a to „umožňovať regiónom
  a
  ľuďom riešiť sociálne, hospodárske a environmentálne dôsledky prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo“.

a

V súlade s článkom [4 ods. 1] druhým pododsekom nariadenia (EÚ) [nové VN] FST prispieva k jedinému špecifickému cieľu, a to „umožňovať regiónom, ľuďom,
  podnikom a iným zainteresovaným stranám
  riešiť sociálne, hospodárske a environmentálne dôsledky prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo
  a jeho dôsledky na zamestnanosť do roku 2050 a dosiahnuť priebežné ciele pre rok 2030 v súlade s cieľmi Parížskej dohody
  “.

podnikom a iným zainteresovaným stranám

a jeho dôsledky na zamestnanosť do roku 2050 a dosiahnuť priebežné ciele pre rok 2030 v súlade s cieľmi Parížskej dohody

Pozmeňujúci návrh 20

Pozmeňujúci návrh 20

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 3 – odsek 2 – pododsek 1

Článok 3 – odsek 2 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Zdroje FST v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu, ktoré sú k dispozícii na rozpočtový záväzok na roky 2021 – 2027, predstavujú
  11 270 459 000
  EUR v 
  bežných
  cenách,
  pričom táto suma
  môže byť navýšená o dodatočné zdroje alokované v rozpočte Únie a o iné zdroje v súlade s uplatniteľným základným aktom. | 2.   Zdroje FST v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu, ktoré sú k dispozícii na rozpočtový záväzok na roky 2021 – 2027, predstavujú
  25 358 532 750
   EUR v cenách
  roku 2018 („istina“) a nebudú výsledkom presunu zdrojov z iných fondov
  ,
  na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) .../... [nové VN]. Istina
  môže byť navýšená o dodatočné zdroje alokované v rozpočte Únie a o iné zdroje v súlade s uplatniteľným základným aktom. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Zdroje FST v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu, ktoré sú k dispozícii na rozpočtový záväzok na roky 2021 – 2027, predstavujú
  11 270 459 000
  EUR v 
  bežných
  cenách,
  pričom táto suma
  môže byť navýšená o dodatočné zdroje alokované v rozpočte Únie a o iné zdroje v súlade s uplatniteľným základným aktom.

2.   Zdroje FST v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu, ktoré sú k dispozícii na rozpočtový záväzok na roky 2021 – 2027, predstavujú
  25 358 532 750
   EUR v cenách
  roku 2018 („istina“) a nebudú výsledkom presunu zdrojov z iných fondov
  ,
  na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) .../... [nové VN]. Istina
  môže byť navýšená o dodatočné zdroje alokované v rozpočte Únie a o iné zdroje v súlade s uplatniteľným základným aktom.

Pozmeňujúci návrh 21

Pozmeňujúci návrh 21

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 3a – odsek 3

Článok 3a – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   
  Ročné rozdelenie
  sumy uvedenej v odseku 1 členskými štátmi
  sa zahrnie
  do rozhodnutia Komisie uvedeného v článku 3 ods. 3 v súlade s metodikou stanovenou v prílohe I. | 3.   
  Na žiadosť členského štátu sa suma uvedená v prvom pododseku odseku 1 tohto článku poskytne aj na roky 2025 – 2027. Na každé obdobie sa príslušné ročné rozdelenia
  sumy uvedenej v odseku 1
  tohto článku
  členskými štátmi
  zahrnú
  do rozhodnutia Komisie uvedeného v článku 3 ods. 3 v súlade s metodikou stanovenou v prílohe I. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   
  Ročné rozdelenie
  sumy uvedenej v odseku 1 členskými štátmi
  sa zahrnie
  do rozhodnutia Komisie uvedeného v článku 3 ods. 3 v súlade s metodikou stanovenou v prílohe I.

3.   
  Na žiadosť členského štátu sa suma uvedená v prvom pododseku odseku 1 tohto článku poskytne aj na roky 2025 – 2027. Na každé obdobie sa príslušné ročné rozdelenia
  sumy uvedenej v odseku 1
  tohto článku
  členskými štátmi
  zahrnú
  do rozhodnutia Komisie uvedeného v článku 3 ods. 3 v súlade s metodikou stanovenou v prílohe I.

Pozmeňujúci návrh 22

Pozmeňujúci návrh 22

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 3 b (nový)

Článok 3 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 3b




  Mechanizmus ekologického odmeňovania




  18 % celkových súm uvedených v prvom pododseku článku 3 ods. 2 a v prvom pododseku článku 3a ods. 1 sa pridelí podľa rýchlosti, akou členské štáty znížia svoje emisie skleníkových plynov, pričom sa vydelia ich najnovším priemerom HND. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 3b

Mechanizmus ekologického odmeňovania

18 % celkových súm uvedených v prvom pododseku článku 3 ods. 2 a v prvom pododseku článku 3a ods. 1 sa pridelí podľa rýchlosti, akou členské štáty znížia svoje emisie skleníkových plynov, pričom sa vydelia ich najnovším priemerom HND.

Pozmeňujúci návrh 23

Pozmeňujúci návrh 23

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 3 c (nový)

Článok 3 c (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 3c




  Osobitné rozpočtové prostriedky pridelené najvzdialenejším regiónom a ostrovom




  1 % celkových súm uvedených v prvom pododseku článku 3 ods. 2 a v prvom pododseku článku 3a ods. 1 predstavuje osobitné rozpočtové prostriedky pridelené ostrovom a 1 % predstavuje osobitné rozpočtové prostriedky pre najvzdialenejšie regióny, ako sa uvádza v článku 349 ZFEÚ, pridelené dotknutým členským štátom. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 3c

Osobitné rozpočtové prostriedky pridelené najvzdialenejším regiónom a ostrovom

1 % celkových súm uvedených v prvom pododseku článku 3 ods. 2 a v prvom pododseku článku 3a ods. 1 predstavuje osobitné rozpočtové prostriedky pridelené ostrovom a 1 % predstavuje osobitné rozpočtové prostriedky pre najvzdialenejšie regióny, ako sa uvádza v článku 349 ZFEÚ, pridelené dotknutým členským štátom.

Pozmeňujúci návrh 66

Pozmeňujúci návrh 66

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 3 d (nový)

Článok 3 d (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 3d




  Prístup k FST




  Prístup k FST je podmienený prijatím národného cieľa smerujúceho k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality do roku 2050.




  V prípade členských štátov, ktoré zatiaľ neprijali národný cieľ týkajúci sa klimatickej neutrality, sa uvoľní len 50 % ich národných rozpočtových prostriedkov, pričom zostávajúcich 50 % sa sprístupní až po prijatí tohto cieľa. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 3d

Prístup k FST

Prístup k FST je podmienený prijatím národného cieľa smerujúceho k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality do roku 2050.

V prípade členských štátov, ktoré zatiaľ neprijali národný cieľ týkajúci sa klimatickej neutrality, sa uvoľní len 50 % ich národných rozpočtových prostriedkov, pričom zostávajúcich 50 % sa sprístupní až po prijatí tohto cieľa.

Pozmeňujúci návrh 24

Pozmeňujúci návrh 24

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno a

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | produktívne investície
  v
  MSP vrátane startupov, ktoré vedú k hospodárskej diverzifikácii a rekonverzii; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

produktívne investície
  v
  MSP vrátane startupov, ktoré vedú k hospodárskej diverzifikácii a rekonverzii;

v

| a) | produktívne
  a udržateľné
  investície
  do mikropodnikov a
  MSP vrátane startupov
  a udržateľného cestovného ruchu
  , ktoré vedú k 
  vytváraniu pracovných miest, modernizácii,
  hospodárskej diverzifikácii a rekonverzii; |
| --- | --- |

a)

produktívne
  a udržateľné
  investície
  do mikropodnikov a
  MSP vrátane startupov
  a udržateľného cestovného ruchu
  , ktoré vedú k 
  vytváraniu pracovných miest, modernizácii,
  hospodárskej diverzifikácii a rekonverzii;

a udržateľné

do mikropodnikov a

a udržateľného cestovného ruchu

vytváraniu pracovných miest, modernizácii,

Pozmeňujúci návrh 25

Pozmeňujúci návrh 25

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno b

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | investície do vytvárania nových firiem, a to aj prostredníctvom podnikateľských inkubátorov a konzultačných služieb; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

investície do vytvárania nových firiem, a to aj prostredníctvom podnikateľských inkubátorov a konzultačných služieb;

| b) | investície do vytvárania nových firiem
  a rozvoja existujúcich
  , a to aj prostredníctvom podnikateľských inkubátorov a konzultačných služieb
  , ktoré vedú k vytváraniu pracovných miest
  ; |
| --- | --- |

b)

investície do vytvárania nových firiem
  a rozvoja existujúcich
  , a to aj prostredníctvom podnikateľských inkubátorov a konzultačných služieb
  , ktoré vedú k vytváraniu pracovných miest
  ;

a rozvoja existujúcich

, ktoré vedú k vytváraniu pracovných miest

Pozmeňujúci návrh 26

Pozmeňujúci návrh 26

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno b a (nové)

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno b a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ba) | investície do sociálnych infraštruktúr, ktoré vedú k vytváraniu pracovných miest a hospodárskej diverzifikácii; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ba)

ba)

investície do sociálnych infraštruktúr, ktoré vedú k vytváraniu pracovných miest a hospodárskej diverzifikácii;

investície do sociálnych infraštruktúr, ktoré vedú k vytváraniu pracovných miest a hospodárskej diverzifikácii;

Pozmeňujúci návrh 27

Pozmeňujúci návrh 27

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno c

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | investície do výskumných a inovačných činností a podpora transferu pokročilých technológií; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

investície do výskumných a inovačných činností a podpora transferu pokročilých technológií;

| c) | investície do výskumných a inovačných činností
  , a to aj na univerzitách a vo verejných výskumných ústavoch,
  a podpora transferu pokročilých technológií
  pripravených na uvedenie na trh
  ; |
| --- | --- |

c)

investície do výskumných a inovačných činností
  , a to aj na univerzitách a vo verejných výskumných ústavoch,
  a podpora transferu pokročilých technológií
  pripravených na uvedenie na trh
  ;

, a to aj na univerzitách a vo verejných výskumných ústavoch,

pripravených na uvedenie na trh

Pozmeňujúci návrh 28

Pozmeňujúci návrh 28

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno d

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno d

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | investície do zavádzania technológií a infraštruktúry na cenovo dostupnú čistú energiu, investície v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

d)

investície do zavádzania technológií a infraštruktúry na cenovo dostupnú čistú energiu, investície v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov;

| d) | investície do zavádzania technológií a infraštruktúry na cenovo dostupnú čistú energiu
  a jej systémy
  , investície v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, energetickej efektívnosti
  , technológií uskladňovania energie
  a 
  udržateľnej
  energie z obnoviteľných zdrojov
  , ak to vedie k vytváraniu pracovných miest a zachovaniu udržateľnej zamestnanosti v značnom rozsahu
  ; |
| --- | --- |

d)

investície do zavádzania technológií a infraštruktúry na cenovo dostupnú čistú energiu
  a jej systémy
  , investície v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, energetickej efektívnosti
  , technológií uskladňovania energie
  a 
  udržateľnej
  energie z obnoviteľných zdrojov
  , ak to vedie k vytváraniu pracovných miest a zachovaniu udržateľnej zamestnanosti v značnom rozsahu
  ;

a jej systémy

, technológií uskladňovania energie

udržateľnej

, ak to vedie k vytváraniu pracovných miest a zachovaniu udržateľnej zamestnanosti v značnom rozsahu

Pozmeňujúci návrh 29

Pozmeňujúci návrh 29

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno d a (nové)

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno d a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | da) | investície do inteligentnej a udržateľnej mobility a dopravnej infraštruktúry šetrnej k životnému prostrediu; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

da)

da)

investície do inteligentnej a udržateľnej mobility a dopravnej infraštruktúry šetrnej k životnému prostrediu;

investície do inteligentnej a udržateľnej mobility a dopravnej infraštruktúry šetrnej k životnému prostrediu;

Pozmeňujúci návrh 30

Pozmeňujúci návrh 30

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno d b (nové)

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno d b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | db) | investície do projektov zameraných na boj proti energetickej chudobe, najmä v oblasti sociálneho bývania, a na podporu energetickej efektívnosti, klimaticky neutrálneho prístupu a diaľkového vykurovania s nízkymi emisiami v najviac postihnutých regiónoch; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

db)

db)

investície do projektov zameraných na boj proti energetickej chudobe, najmä v oblasti sociálneho bývania, a na podporu energetickej efektívnosti, klimaticky neutrálneho prístupu a diaľkového vykurovania s nízkymi emisiami v najviac postihnutých regiónoch;

investície do projektov zameraných na boj proti energetickej chudobe, najmä v oblasti sociálneho bývania, a na podporu energetickej efektívnosti, klimaticky neutrálneho prístupu a diaľkového vykurovania s nízkymi emisiami v najviac postihnutých regiónoch;

Pozmeňujúci návrh 31

Pozmeňujúci návrh 31

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno e

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno e

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| e) | investície do digitalizácie a digitálnej pripojiteľnosti; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

e)

investície do digitalizácie a digitálnej pripojiteľnosti;

| e) | investície do digitalizácie
  , digitálnej inovácie
  a digitálnej pripojiteľnosti
  vrátane digitálneho a presného poľnohospodárstva
  ; |
| --- | --- |

e)

investície do digitalizácie
  , digitálnej inovácie
  a digitálnej pripojiteľnosti
  vrátane digitálneho a presného poľnohospodárstva
  ;

, digitálnej inovácie

vrátane digitálneho a presného poľnohospodárstva

Pozmeňujúci návrh 32

Pozmeňujúci návrh 32

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno f

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno f

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| f) | investície do regenerácie a dekontaminácie lokalít, do
  obnovy pôdy
  a projektov na zmenu účelu; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

f)

investície do regenerácie a dekontaminácie lokalít, do
  obnovy pôdy
  a projektov na zmenu účelu;

obnovy pôdy

| f) | investície do
  zelenej infraštruktúry, ako aj do
  regenerácie a dekontaminácie lokalít
  , opustených priemyselných pozemkov
  a do projektov na zmenu účelu
  , keď nie je možné uplatniť zásadu „znečisťovateľ platí“
  ; |
| --- | --- |

f)

investície do
  zelenej infraštruktúry, ako aj do
  regenerácie a dekontaminácie lokalít
  , opustených priemyselných pozemkov
  a do projektov na zmenu účelu
  , keď nie je možné uplatniť zásadu „znečisťovateľ platí“
  ;

zelenej infraštruktúry, ako aj do

, opustených priemyselných pozemkov

, keď nie je možné uplatniť zásadu „znečisťovateľ platí“

Pozmeňujúci návrh 104

Pozmeňujúci návrh 104

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno g

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno g

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| g) | investície na podporu obehového hospodárstva
  vrátane podpory
  prostredníctvom predchádzania vzniku odpadu, znižovania objemu odpadu, efektívneho využívania zdrojov, opätovného použitia, opráv a recyklácie; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

g)

investície na podporu obehového hospodárstva
  vrátane podpory
  prostredníctvom predchádzania vzniku odpadu, znižovania objemu odpadu, efektívneho využívania zdrojov, opätovného použitia, opráv a recyklácie;

vrátane podpory

| g) | investície na podporu obehového hospodárstva prostredníctvom predchádzania vzniku odpadu, znižovania objemu odpadu, efektívneho využívania zdrojov, opätovného použitia, opráv a recyklácie; |
| --- | --- |

g)

investície na podporu obehového hospodárstva prostredníctvom predchádzania vzniku odpadu, znižovania objemu odpadu, efektívneho využívania zdrojov, opätovného použitia, opráv a recyklácie;

Pozmeňujúci návrh 33

Pozmeňujúci návrh 33

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno g a (nové)

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno g a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ga) | vytváranie a rozvoj sociálnych a verejných služieb vo verejnom záujme; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ga)

ga)

vytváranie a rozvoj sociálnych a verejných služieb vo verejnom záujme;

vytváranie a rozvoj sociálnych a verejných služieb vo verejnom záujme;

Pozmeňujúci návrh 34

Pozmeňujúci návrh 34

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno g b (nové)

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno g b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | gb) | investície do kultúry, vzdelávania a budovania komunít vrátane zhodnocovania hmotného a nehmotného banského dedičstva a komunitných centier; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

gb)

gb)

investície do kultúry, vzdelávania a budovania komunít vrátane zhodnocovania hmotného a nehmotného banského dedičstva a komunitných centier;

investície do kultúry, vzdelávania a budovania komunít vrátane zhodnocovania hmotného a nehmotného banského dedičstva a komunitných centier;

Pozmeňujúci návrh 35

Pozmeňujúci návrh 35

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno h

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno h

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| h) | zvyšovanie úrovne zručností
  a
  rekvalifikácia pracovníkov; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

h)

zvyšovanie úrovne zručností
  a
  rekvalifikácia pracovníkov;

a

| h) | zvyšovanie úrovne zručností, rekvalifikácia a 
  odborná príprava
  pracovníkov
  a uchádzačov o zamestnanie
  ; |
| --- | --- |

h)

zvyšovanie úrovne zručností, rekvalifikácia a 
  odborná príprava
  pracovníkov
  a uchádzačov o zamestnanie
  ;

odborná príprava

a uchádzačov o zamestnanie

Pozmeňujúci návrh 36

Pozmeňujúci návrh 36

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 1 – pododsek 1 – písmeno i

Článok 4 – odsek 1 – pododsek 1 – písmeno i

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| i) | pomoc uchádzačom o zamestnanie pri hľadaní pracovného miesta; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

i)

pomoc uchádzačom o zamestnanie pri hľadaní pracovného miesta;

| i) | pomoc uchádzačom o zamestnanie pri hľadaní pracovného miesta
  , podpora aktívneho starnutia a podpora príjmu pre pracovníkov pri zmene pracovného miesta
  ; |
| --- | --- |

i)

pomoc uchádzačom o zamestnanie pri hľadaní pracovného miesta
  , podpora aktívneho starnutia a podpora príjmu pre pracovníkov pri zmene pracovného miesta
  ;

, podpora aktívneho starnutia a podpora príjmu pre pracovníkov pri zmene pracovného miesta

Pozmeňujúci návrh 37

Pozmeňujúci návrh 37

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno j

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 1 – písmeno j

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| j) | aktívne začleňovanie uchádzačov o zamestnanie; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

j)

aktívne začleňovanie uchádzačov o zamestnanie;

| j) | aktívne začleňovanie uchádzačov o zamestnanie
  , najmä žien, osôb so zdravotným postihnutím a zraniteľných skupín
  ; |
| --- | --- |

j)

aktívne začleňovanie uchádzačov o zamestnanie
  , najmä žien, osôb so zdravotným postihnutím a zraniteľných skupín
  ;

, najmä žien, osôb so zdravotným postihnutím a zraniteľných skupín

Pozmeňujúci návrh 38

Pozmeňujúci návrh 38

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 2

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Okrem toho sa môžu z FST podporovať v 
  oblastiach označených ako podporované oblasti v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. a) a c) ZFEÚ
  produktívne investície do iných podnikov než MSP za predpokladu, že takéto investície boli schválené ako súčasť plánu spravodlivej transformácie územia na základe informácií požadovaných podľa článku 7 ods. 2 písm. h). Takéto investície sú oprávnené len vtedy, ak sú potrebné na implementáciu plánu spravodlivej transformácie územia. | Okrem toho sa môžu z FST podporovať
  v menej rozvinutých regiónoch a regiónoch v procese prechodu podľa článku 102 ods. 2 nariadenia (EÚ) .../... [nové VN]
  produktívne investície do iných podnikov než MSP za predpokladu, že takéto investície boli schválené ako súčasť plánu spravodlivej transformácie územia na základe informácií požadovaných podľa článku 7 ods. 2 písm. h). Takéto investície sú oprávnené len vtedy, ak sú potrebné na implementáciu plánu spravodlivej transformácie územia
  , na vytváranie nových pracovných miest, ak sú v súlade so sociálnymi cieľmi súvisiacimi s vytváraním pracovných miest, rodovou rovnosťou a rovnosťou odmeňovania a s environmentálnymi cieľmi a ak uľahčujú prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo a nepodporujú premiestnenie, a to v súlade s článkom 60 ods. 1 nariadenia .../... [nové VN]. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Okrem toho sa môžu z FST podporovať v 
  oblastiach označených ako podporované oblasti v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. a) a c) ZFEÚ
  produktívne investície do iných podnikov než MSP za predpokladu, že takéto investície boli schválené ako súčasť plánu spravodlivej transformácie územia na základe informácií požadovaných podľa článku 7 ods. 2 písm. h). Takéto investície sú oprávnené len vtedy, ak sú potrebné na implementáciu plánu spravodlivej transformácie územia.

oblastiach označených ako podporované oblasti v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. a) a c) ZFEÚ

Okrem toho sa môžu z FST podporovať
  v menej rozvinutých regiónoch a regiónoch v procese prechodu podľa článku 102 ods. 2 nariadenia (EÚ) .../... [nové VN]
  produktívne investície do iných podnikov než MSP za predpokladu, že takéto investície boli schválené ako súčasť plánu spravodlivej transformácie územia na základe informácií požadovaných podľa článku 7 ods. 2 písm. h). Takéto investície sú oprávnené len vtedy, ak sú potrebné na implementáciu plánu spravodlivej transformácie územia
  , na vytváranie nových pracovných miest, ak sú v súlade so sociálnymi cieľmi súvisiacimi s vytváraním pracovných miest, rodovou rovnosťou a rovnosťou odmeňovania a s environmentálnymi cieľmi a ak uľahčujú prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo a nepodporujú premiestnenie, a to v súlade s článkom 60 ods. 1 nariadenia .../... [nové VN].

v menej rozvinutých regiónoch a regiónoch v procese prechodu podľa článku 102 ods. 2 nariadenia (EÚ) .../... [nové VN]

, na vytváranie nových pracovných miest, ak sú v súlade so sociálnymi cieľmi súvisiacimi s vytváraním pracovných miest, rodovou rovnosťou a rovnosťou odmeňovania a s environmentálnymi cieľmi a ak uľahčujú prechod na klimaticky neutrálne hospodárstvo a nepodporujú premiestnenie, a to v súlade s článkom 60 ods. 1 nariadenia .../... [nové VN].

Pozmeňujúci návrh 39

Pozmeňujúci návrh 39

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 3

Článok 4 – odsek 2 – pododsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Z FST možno podporovať aj investície na zníženie emisií skleníkových plynov z činností uvedených v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES za predpokladu, že takéto investície boli schválené ako súčasť plánu spravodlivej transformácie územia na základe informácií požadovaných podľa článku 7 ods. 2 písm. i). Takéto investície sú oprávnené len vtedy, ak sú potrebné na implementáciu plánu spravodlivej transformácie územia. | Z FST možno podporovať aj investície na zníženie emisií skleníkových plynov z činností uvedených v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES za predpokladu, že takéto investície boli schválené ako súčasť plánu spravodlivej transformácie územia na základe informácií požadovaných podľa článku 7 ods. 2 písm. i) 
  tohto nariadenia a že spĺňajú ostatné podmienky stanovené v druhom pododseku tohto odseku
  . Takéto investície sú oprávnené len vtedy, ak sú potrebné na implementáciu plánu spravodlivej transformácie územia. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Z FST možno podporovať aj investície na zníženie emisií skleníkových plynov z činností uvedených v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES za predpokladu, že takéto investície boli schválené ako súčasť plánu spravodlivej transformácie územia na základe informácií požadovaných podľa článku 7 ods. 2 písm. i). Takéto investície sú oprávnené len vtedy, ak sú potrebné na implementáciu plánu spravodlivej transformácie územia.

Z FST možno podporovať aj investície na zníženie emisií skleníkových plynov z činností uvedených v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES za predpokladu, že takéto investície boli schválené ako súčasť plánu spravodlivej transformácie územia na základe informácií požadovaných podľa článku 7 ods. 2 písm. i) 
  tohto nariadenia a že spĺňajú ostatné podmienky stanovené v druhom pododseku tohto odseku
  . Takéto investície sú oprávnené len vtedy, ak sú potrebné na implementáciu plánu spravodlivej transformácie územia.

tohto nariadenia a že spĺňajú ostatné podmienky stanovené v druhom pododseku tohto odseku

Pozmeňujúci návrh 40

Pozmeňujúci návrh 40

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 1 – písmeno c

Článok 5 – odsek 1 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | podniky v ťažkostiach, ako sú vymedzené v článku 2 ods. 18 nariadenia Komisie (EÚ) č. 651/2014 (16); |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

podniky v ťažkostiach, ako sú vymedzené v článku 2 ods. 18 nariadenia Komisie (EÚ) č. 651/2014 (16);

16

| c) | podniky v ťažkostiach, ako sú vymedzené v článku 2 ods. 18 nariadenia Komisie (EÚ) č. 651/2014 (16)

  , s výnimkou prípadov, keď ťažkosti vyplývajú z procesu energetickej transformácie alebo keď ťažkosti začali po 15. februári 2020 a vyplývajú z krízy spôsobenej pandémiou COVID-19
  ; |
| --- | --- |

c)

podniky v ťažkostiach, ako sú vymedzené v článku 2 ods. 18 nariadenia Komisie (EÚ) č. 651/2014 (16)

  , s výnimkou prípadov, keď ťažkosti vyplývajú z procesu energetickej transformácie alebo keď ťažkosti začali po 15. februári 2020 a vyplývajú z krízy spôsobenej pandémiou COVID-19
  ;

16

, s výnimkou prípadov, keď ťažkosti vyplývajú z procesu energetickej transformácie alebo keď ťažkosti začali po 15. februári 2020 a vyplývajú z krízy spôsobenej pandémiou COVID-19

Pozmeňujúci návrh 41

Pozmeňujúci návrh 41

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 1 – písmeno d

Článok 5 – odsek 1 – písmeno d

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | investície súvisiace s výrobou, spracovaním, distribúciou, skladovaním alebo spaľovaním fosílnych palív; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

d)

investície súvisiace s výrobou, spracovaním, distribúciou, skladovaním alebo spaľovaním fosílnych palív;

| d) | investície súvisiace s výrobou, spracovaním,
  dopravou,
  distribúciou, skladovaním alebo spaľovaním fosílnych palív; |
| --- | --- |

d)

investície súvisiace s výrobou, spracovaním,
  dopravou,
  distribúciou, skladovaním alebo spaľovaním fosílnych palív;

dopravou,

Pozmeňujúci návrh 42

Pozmeňujúci návrh 42

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 1 – písmeno e

Článok 5 – odsek 1 – písmeno e

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| e) | investície do širokopásmovej infraštruktúry v oblastiach, v ktorých
  existujú aspoň dve širokopásmové siete rovnakej kategórie. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

e)

investície do širokopásmovej infraštruktúry v oblastiach, v ktorých
  existujú aspoň dve širokopásmové siete rovnakej kategórie.

existujú aspoň dve širokopásmové siete rovnakej kategórie.

| e) | investície do širokopásmovej infraštruktúry v oblastiach, v ktorých
  trh poskytuje zákazníkom rovnocenné riešenia v podmienkach hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

e)

investície do širokopásmovej infraštruktúry v oblastiach, v ktorých
  trh poskytuje zákazníkom rovnocenné riešenia v podmienkach hospodárskej súťaže;

trh poskytuje zákazníkom rovnocenné riešenia v podmienkach hospodárskej súťaže;

Pozmeňujúci návrh 43

Pozmeňujúci návrh 43

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 1 – písmeno e a (nové)

Článok 5 – odsek 1 – písmeno e a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | ea) | investície do iných podnikov ako MSP, ktoré zahŕňajú premiestňovanie pracovných miest a výrobných procesov z jedného členského štátu do druhého alebo do tretej krajiny; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

ea)

ea)

investície do iných podnikov ako MSP, ktoré zahŕňajú premiestňovanie pracovných miest a výrobných procesov z jedného členského štátu do druhého alebo do tretej krajiny;

investície do iných podnikov ako MSP, ktoré zahŕňajú premiestňovanie pracovných miest a výrobných procesov z jedného členského štátu do druhého alebo do tretej krajiny;

Pozmeňujúci návrh 44

Pozmeňujúci návrh 44

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 1 – písmeno e b (nové)

Článok 5 – odsek 1 – písmeno e b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | eb) | činnosti v regióne NUTS 2, v ktorom sa počas trvania programu plánuje otvorenie novej uhoľnej bane, lignitovej bane či bane na ťažbu roponosnej bridlice alebo poľa na ťažbu rašeliny alebo opätovné otvorenie dočasne vyradenej uhoľnej bane, lignitovej bane či bane na ťažbu roponosnej bridlice alebo poľa na ťažbu rašeliny. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

eb)

eb)

činnosti v regióne NUTS 2, v ktorom sa počas trvania programu plánuje otvorenie novej uhoľnej bane, lignitovej bane či bane na ťažbu roponosnej bridlice alebo poľa na ťažbu rašeliny alebo opätovné otvorenie dočasne vyradenej uhoľnej bane, lignitovej bane či bane na ťažbu roponosnej bridlice alebo poľa na ťažbu rašeliny.

činnosti v regióne NUTS 2, v ktorom sa počas trvania programu plánuje otvorenie novej uhoľnej bane, lignitovej bane či bane na ťažbu roponosnej bridlice alebo poľa na ťažbu rašeliny alebo opätovné otvorenie dočasne vyradenej uhoľnej bane, lignitovej bane či bane na ťažbu roponosnej bridlice alebo poľa na ťažbu rašeliny.

Pozmeňujúci návrh 45

Pozmeňujúci návrh 45

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5 – odsek 1 a (nový)

Článok 5 – odsek 1 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Odchylne od článku 5 ods. 1 písm. d) tohto nariadenia môže Komisia v prípade regiónov, ktoré sú vo veľkej miere závislé od ťažby a spaľovania čierneho, hnedého uhlia, roponosnej bridlice alebo rašeliny, schváliť plány spravodlivej transformácie územia, ktoré zahŕňajú investície do činností súvisiacich so zemným plynom za predpokladu, že takéto činnosti možno označiť za environmentálne udržateľné v súlade s článkom 3 nariadenia (EÚ) 2020/852

   (16a)

  a spĺňajú tieto kumulatívne podmienky: |
| | a) | používajú sa ako premosťujúca technológia nahrádzajúca čierne, hnedé uhlie, rašelinu alebo roponosnú bridlicu; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Odchylne od článku 5 ods. 1 písm. d) tohto nariadenia môže Komisia v prípade regiónov, ktoré sú vo veľkej miere závislé od ťažby a spaľovania čierneho, hnedého uhlia, roponosnej bridlice alebo rašeliny, schváliť plány spravodlivej transformácie územia, ktoré zahŕňajú investície do činností súvisiacich so zemným plynom za predpokladu, že takéto činnosti možno označiť za environmentálne udržateľné v súlade s článkom 3 nariadenia (EÚ) 2020/852

   (16a)

  a spĺňajú tieto kumulatívne podmienky:

Odchylne od článku 5 ods. 1 písm. d) tohto nariadenia môže Komisia v prípade regiónov, ktoré sú vo veľkej miere závislé od ťažby a spaľovania čierneho, hnedého uhlia, roponosnej bridlice alebo rašeliny, schváliť plány spravodlivej transformácie územia, ktoré zahŕňajú investície do činností súvisiacich so zemným plynom za predpokladu, že takéto činnosti možno označiť za environmentálne udržateľné v súlade s článkom 3 nariadenia (EÚ) 2020/852

16a

a spĺňajú tieto kumulatívne podmienky:

a)

a)

používajú sa ako premosťujúca technológia nahrádzajúca čierne, hnedé uhlie, rašelinu alebo roponosnú bridlicu;

používajú sa ako premosťujúca technológia nahrádzajúca čierne, hnedé uhlie, rašelinu alebo roponosnú bridlicu;

| b) | sú v medziach udržateľnej dostupnosti alebo sú zlučiteľné s využívaním čistého vodíka, bioplynu a biometánu; |
| --- | --- |

b)

b)

sú v medziach udržateľnej dostupnosti alebo sú zlučiteľné s využívaním čistého vodíka, bioplynu a biometánu;

sú v medziach udržateľnej dostupnosti alebo sú zlučiteľné s využívaním čistého vodíka, bioplynu a biometánu;

| c) | prispievajú k plneniu environmentálnych cieľov Únie v oblasti zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu, a to urýchlením úplného postupného ukončenia využívania čierneho, hnedého uhlia, rašeliny alebo roponosnej bridlice; |
| --- | --- |

c)

c)

prispievajú k plneniu environmentálnych cieľov Únie v oblasti zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu, a to urýchlením úplného postupného ukončenia využívania čierneho, hnedého uhlia, rašeliny alebo roponosnej bridlice;

prispievajú k plneniu environmentálnych cieľov Únie v oblasti zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na ňu, a to urýchlením úplného postupného ukončenia využívania čierneho, hnedého uhlia, rašeliny alebo roponosnej bridlice;

| d) | prinášajú výrazné zníženie emisií skleníkových plynov a znečistenia ovzdušia a zvyšujú energetickú účinnosť; |
| --- | --- |

d)

d)

prinášajú výrazné zníženie emisií skleníkových plynov a znečistenia ovzdušia a zvyšujú energetickú účinnosť;

prinášajú výrazné zníženie emisií skleníkových plynov a znečistenia ovzdušia a zvyšujú energetickú účinnosť;

| e) | prispievajú k riešeniu energetickej chudoby; |
| --- | --- |

e)

e)

prispievajú k riešeniu energetickej chudoby;

prispievajú k riešeniu energetickej chudoby;

| f) | nebránia rozvoju obnoviteľných zdrojov energie na príslušných územiach a sú v súlade a v súčinnosti s následným využívaním obnoviteľných zdrojov energie. |
| --- | --- |

f)

f)

nebránia rozvoju obnoviteľných zdrojov energie na príslušných územiach a sú v súlade a v súčinnosti s následným využívaním obnoviteľných zdrojov energie.

nebránia rozvoju obnoviteľných zdrojov energie na príslušných územiach a sú v súlade a v súčinnosti s následným využívaním obnoviteľných zdrojov energie.

V riadne odôvodnených prípadoch môže Komisia tiež schváliť investície do činností, ktoré nie sú oprávnené, v súlade s článkom 3 nariadenia (EÚ) 2020/852, ak spĺňajú všetky ostatné podmienky stanovené v prvom pododseku tohto odseku, a členský štát je schopný odôvodniť v pláne spravodlivej transformácie územia potrebu podporovať tieto činnosti a preukazuje konzistentnosť týchto činností s cieľmi a právnymi predpismi Únie v oblasti energetiky a klímy, ako aj s národným energetickým a klimatickým plánom daného štátu.

V riadne odôvodnených prípadoch môže Komisia tiež schváliť investície do činností, ktoré nie sú oprávnené, v súlade s článkom 3 nariadenia (EÚ) 2020/852, ak spĺňajú všetky ostatné podmienky stanovené v prvom pododseku tohto odseku, a členský štát je schopný odôvodniť v pláne spravodlivej transformácie územia potrebu podporovať tieto činnosti a preukazuje konzistentnosť týchto činností s cieľmi a právnymi predpismi Únie v oblasti energetiky a klímy, ako aj s národným energetickým a klimatickým plánom daného štátu.

Pozmeňujúci návrh 46

Pozmeňujúci návrh 46

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 1 – pododsek 1

Článok 6 – odsek 1 – pododsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Zdroje FST sa programujú pre kategórie regiónov, v ktorých sa nachádzajú dotknuté územia, na základe plánov spravodlivej transformácie územia pripravených v súlade s článkom 7 a schválených Komisiou ako súčasť programu alebo zmeny programu. Programované zdroje musia mať formu jedného alebo viacerých špecifických programov alebo jednej alebo viacerých priorít v rámci programu. | Zdroje FST sa programujú pre kategórie regiónov, v ktorých sa nachádzajú dotknuté územia
  alebo hospodárske činnosti
  , na základe plánov spravodlivej transformácie územia pripravených v súlade s článkom 7 a schválených Komisiou ako súčasť programu alebo zmeny programu. Programované zdroje musia mať formu jedného alebo viacerých špecifických programov alebo jednej alebo viacerých priorít v rámci programu. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Zdroje FST sa programujú pre kategórie regiónov, v ktorých sa nachádzajú dotknuté územia, na základe plánov spravodlivej transformácie územia pripravených v súlade s článkom 7 a schválených Komisiou ako súčasť programu alebo zmeny programu. Programované zdroje musia mať formu jedného alebo viacerých špecifických programov alebo jednej alebo viacerých priorít v rámci programu.

Zdroje FST sa programujú pre kategórie regiónov, v ktorých sa nachádzajú dotknuté územia
  alebo hospodárske činnosti
  , na základe plánov spravodlivej transformácie územia pripravených v súlade s článkom 7 a schválených Komisiou ako súčasť programu alebo zmeny programu. Programované zdroje musia mať formu jedného alebo viacerých špecifických programov alebo jednej alebo viacerých priorít v rámci programu.

alebo hospodárske činnosti

Pozmeňujúci návrh 47

Pozmeňujúci návrh 47

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 1 – pododsek 2

Článok 6 – odsek 1 – pododsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Komisia schváli program, ak
  je určenie území
  najviac
  postihnutých
  procesom transformácie
  , ktoré je súčasťou príslušného plánu
  spravodlivej transformácie územia, riadne
  odôvodnené
  a ak príslušný plán spravodlivej transformácie územia je v súlade s národným energetickým a klimatickým plánom príslušného štátu. | Pokiaľ riadne neodôvodní neudelenie schválenia,
  Komisia schváli program, ak
  sú územia, ktoré sú
  najviac
  postihnuté
  procesom transformácie
  a obsiahnuté v príslušnom pláne
  spravodlivej transformácie územia, riadne
  určené
  a ak príslušný plán spravodlivej transformácie územia je v súlade s národným energetickým a klimatickým plánom príslušného
  členského
  štátu
  , s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050 a s jeho priebežnými krokmi do roku 2030 a s Európskym pilierom sociálnych práv
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Komisia schváli program, ak
  je určenie území
  najviac
  postihnutých
  procesom transformácie
  , ktoré je súčasťou príslušného plánu
  spravodlivej transformácie územia, riadne
  odôvodnené
  a ak príslušný plán spravodlivej transformácie územia je v súlade s národným energetickým a klimatickým plánom príslušného štátu.

je určenie území

postihnutých

, ktoré je súčasťou príslušného plánu

odôvodnené

Pokiaľ riadne neodôvodní neudelenie schválenia,
  Komisia schváli program, ak
  sú územia, ktoré sú
  najviac
  postihnuté
  procesom transformácie
  a obsiahnuté v príslušnom pláne
  spravodlivej transformácie územia, riadne
  určené
  a ak príslušný plán spravodlivej transformácie územia je v súlade s národným energetickým a klimatickým plánom príslušného
  členského
  štátu
  , s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050 a s jeho priebežnými krokmi do roku 2030 a s Európskym pilierom sociálnych práv
  .

Pokiaľ riadne neodôvodní neudelenie schválenia,

sú územia, ktoré sú

postihnuté

a obsiahnuté v príslušnom pláne

určené

členského

, s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050 a s jeho priebežnými krokmi do roku 2030 a s Európskym pilierom sociálnych práv

Pozmeňujúci návrh 48

Pozmeňujúci návrh 48

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 2

Článok 6 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Prioritu alebo priority FST tvoria zdroje FST, ktoré sa skladajú z celkovej alebo čiastočnej alokácie z FST pre jednotlivé členské štáty
  a zo zdrojov prevedených
  v súlade s článkom [21a] nariadenia (EÚ) [nové VN]. Celková výška zdrojov EFRR a ESF+
  prevedených do FST je minimálne jeden a pol násobok
  sumy podpory z FST na túto prioritu
  , okrem zdrojov uvedených v článku 3
  a 
  ods. 1, no nesmie presiahnuť trojnásobok tejto sumy
  . | 2.   Prioritu alebo priority FST tvoria zdroje FST, ktoré sa skladajú z celkovej alebo čiastočnej alokácie z FST pre jednotlivé členské štáty
  . Tieto zdroje sa môžu doplniť zdrojmi prevedenými na dobrovoľnom základe
  v súlade s článkom [21a] nariadenia (EÚ) [nové VN]. Celková výška zdrojov
  z
  EFRR a ESF+
  , ktorá sa má previesť na prioritu FST, nesmie presiahnuť 1,5 -násobok
  sumy podpory z FST na túto prioritu
  . Zdroje prevedené z EFRR a ESF+ zachovávajú svoje pôvodné ciele
  a 
  sú zahrnuté do úrovní tematickej koncentrácie EFRR a ESF+
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Prioritu alebo priority FST tvoria zdroje FST, ktoré sa skladajú z celkovej alebo čiastočnej alokácie z FST pre jednotlivé členské štáty
  a zo zdrojov prevedených
  v súlade s článkom [21a] nariadenia (EÚ) [nové VN]. Celková výška zdrojov EFRR a ESF+
  prevedených do FST je minimálne jeden a pol násobok
  sumy podpory z FST na túto prioritu
  , okrem zdrojov uvedených v článku 3
  a 
  ods. 1, no nesmie presiahnuť trojnásobok tejto sumy
  .

2.   Prioritu alebo priority FST tvoria zdroje FST, ktoré sa skladajú z celkovej alebo čiastočnej alokácie z FST pre jednotlivé členské štáty
  . Tieto zdroje sa môžu doplniť zdrojmi prevedenými na dobrovoľnom základe
  v súlade s článkom [21a] nariadenia (EÚ) [nové VN]. Celková výška zdrojov
  z
  EFRR a ESF+
  , ktorá sa má previesť na prioritu FST, nesmie presiahnuť 1,5 -násobok
  sumy podpory z FST na túto prioritu
  . Zdroje prevedené z EFRR a ESF+ zachovávajú svoje pôvodné ciele
  a 
  sú zahrnuté do úrovní tematickej koncentrácie EFRR a ESF+
  .

Pozmeňujúci návrh 49

Pozmeňujúci návrh 49

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6 – odsek 2 a (nový)

Článok 6 – odsek 2 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  FST je určený pre najzraniteľnejšie komunity v každom regióne, a preto sa na oprávnené projekty financované z FST, ktoré prispievajú k špecifickému cieľu stanovenému v článku 2, vzťahuje spolufinancovanie až do výšky 85 % príslušných nákladov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2a.
     
  FST je určený pre najzraniteľnejšie komunity v každom regióne, a preto sa na oprávnené projekty financované z FST, ktoré prispievajú k špecifickému cieľu stanovenému v článku 2, vzťahuje spolufinancovanie až do výšky 85 % príslušných nákladov.

Pozmeňujúci návrh 50

Pozmeňujúci návrh 50

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 1

Článok 7 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 1.   Členské štáty pripravia spolu s príslušnými úradmi dotknutých území jeden alebo viacero plánov spravodlivej transformácie územia, ktoré pokrývajú jedno alebo viacero postihnutých území zodpovedajúcich úrovni 3 nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (ďalej len „regióny na úrovni NUTS 3“) zostavenej nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 zmeneným nariadením Komisie (
  ES
  )
  č. 868
  /
  2014

   (17) alebo ich časti, a to na základe vzoru uvedeného v prílohe II. Uvedenými územiami musia byť územia, ktoré sú najviac postihnuté negatívnymi hospodárskymi a sociálnymi dôsledkami prechodu, najmä pokiaľ ide o očakávaný zánik pracovných miest v oblasti ťažby a používania fosílnych palív a transformačné potreby výrobných postupov priemyselných zariadení spojených s najvyššími emisiami skleníkových plynov. | 1.   Členské štáty pripravia spolu s príslušnými
  miestnymi a regionálnymi
  úradmi dotknutých území
  a v súlade so zásadou partnerstva stanovenou v článku 6 nariadenia (EÚ) .../... [nové VN] a prípadne za pomoci EIB a EIF
  jeden alebo viacero plánov spravodlivej transformácie územia, ktoré pokrývajú jedno alebo viacero postihnutých území zodpovedajúcich úrovni 3 nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (ďalej len „regióny na úrovni NUTS 3“) zostavenej nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 zmeneným nariadením Komisie (
  EÚ
  )
  2016
  /
  2066

   (17) alebo ich časti, a to na základe vzoru uvedeného v prílohe II. Uvedenými územiami musia byť územia, ktoré sú najviac postihnuté negatívnymi hospodárskymi a sociálnymi dôsledkami prechodu, najmä pokiaľ ide o očakávaný zánik pracovných miest v oblasti ťažby a používania fosílnych palív a transformačné potreby výrobných postupov priemyselných zariadení spojených s najvyššími emisiami skleníkových plynov. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

1.   Členské štáty pripravia spolu s príslušnými úradmi dotknutých území jeden alebo viacero plánov spravodlivej transformácie územia, ktoré pokrývajú jedno alebo viacero postihnutých území zodpovedajúcich úrovni 3 nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (ďalej len „regióny na úrovni NUTS 3“) zostavenej nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 zmeneným nariadením Komisie (
  ES
  )
  č. 868
  /
  2014

   (17) alebo ich časti, a to na základe vzoru uvedeného v prílohe II. Uvedenými územiami musia byť územia, ktoré sú najviac postihnuté negatívnymi hospodárskymi a sociálnymi dôsledkami prechodu, najmä pokiaľ ide o očakávaný zánik pracovných miest v oblasti ťažby a používania fosílnych palív a transformačné potreby výrobných postupov priemyselných zariadení spojených s najvyššími emisiami skleníkových plynov.

1.   Členské štáty pripravia spolu s príslušnými
  miestnymi a regionálnymi
  úradmi dotknutých území
  a v súlade so zásadou partnerstva stanovenou v článku 6 nariadenia (EÚ) .../... [nové VN] a prípadne za pomoci EIB a EIF
  jeden alebo viacero plánov spravodlivej transformácie územia, ktoré pokrývajú jedno alebo viacero postihnutých území zodpovedajúcich úrovni 3 nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (ďalej len „regióny na úrovni NUTS 3“) zostavenej nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 zmeneným nariadením Komisie (
  EÚ
  )
  2016
  /
  2066

   (17) alebo ich časti, a to na základe vzoru uvedeného v prílohe II. Uvedenými územiami musia byť územia, ktoré sú najviac postihnuté negatívnymi hospodárskymi a sociálnymi dôsledkami prechodu, najmä pokiaľ ide o očakávaný zánik pracovných miest v oblasti ťažby a používania fosílnych palív a transformačné potreby výrobných postupov priemyselných zariadení spojených s najvyššími emisiami skleníkových plynov.

Pozmeňujúci návrh 51

Pozmeňujúci návrh 51

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 2 – písmeno a

Článok 7 – odsek 2 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | opis prechodu ku klimaticky neutrálnemu hospodárstvu na vnútroštátnej úrovni vrátane časového harmonogramu kľúčových krokov transformácie, ktoré sú v súlade s poslednou verziou národného energetického a klimatického plánu (ďalej len „NEKP“); |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

opis prechodu ku klimaticky neutrálnemu hospodárstvu na vnútroštátnej úrovni vrátane časového harmonogramu kľúčových krokov transformácie, ktoré sú v súlade s poslednou verziou národného energetického a klimatického plánu (ďalej len „NEKP“);

| a) | opis prechodu
  k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti klímy do roku 2030 a
  ku klimaticky neutrálnemu hospodárstvu
  do roku 2050
  na vnútroštátnej úrovni vrátane časového harmonogramu kľúčových krokov transformácie, ktoré sú v súlade s poslednou verziou národného energetického a klimatického plánu (ďalej len „NEKP“); |
| --- | --- |

a)

opis prechodu
  k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti klímy do roku 2030 a
  ku klimaticky neutrálnemu hospodárstvu
  do roku 2050
  na vnútroštátnej úrovni vrátane časového harmonogramu kľúčových krokov transformácie, ktoré sú v súlade s poslednou verziou národného energetického a klimatického plánu (ďalej len „NEKP“);

k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti klímy do roku 2030 a

do roku 2050

Pozmeňujúci návrh 52

Pozmeňujúci návrh 52

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 2 – písmeno b

Článok 7 – odsek 2 – písmeno b

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| b) | odôvodnenie určenia území, ktoré sú označené ako najviac postihnuté procesom transformácie uvedeným v písmene a) a ktoré majú získať podporu z FST v súlade s odsekom 1; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

b)

odôvodnenie určenia území, ktoré sú označené ako najviac postihnuté procesom transformácie uvedeným v písmene a) a ktoré majú získať podporu z FST v súlade s odsekom 1;

| b) | odôvodnenie určenia území, ktoré sú označené ako najviac postihnuté procesom transformácie uvedeným v písmene a) a ktoré majú získať podporu z FST v súlade s odsekom 1
  vrátane ukazovateľov, ako sú miera nezamestnanosti a miera vyľudňovania
  ; |
| --- | --- |

b)

odôvodnenie určenia území, ktoré sú označené ako najviac postihnuté procesom transformácie uvedeným v písmene a) a ktoré majú získať podporu z FST v súlade s odsekom 1
  vrátane ukazovateľov, ako sú miera nezamestnanosti a miera vyľudňovania
  ;

vrátane ukazovateľov, ako sú miera nezamestnanosti a miera vyľudňovania

Pozmeňujúci návrh 53

Pozmeňujúci návrh 53

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 2 – písmeno c

Článok 7 – odsek 2 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | posúdenie výziev vyplývajúcich z transformácie, ktorým čelia najviac postihnuté územia, vrátane sociálneho, hospodárskeho a environmentálneho vplyvu prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo, pričom sa určí potenciálny počet dotknutých pracovných miest a zaniknutých pracovných miest,
  potrieb a cieľov rozvoja
  , ktoré
  sa majú dosiahnuť do roku 2030 a
  súvisia s transformáciou alebo ukončením činností spojených s vysokými emisiami skleníkových plynov na týchto územiach; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

posúdenie výziev vyplývajúcich z transformácie, ktorým čelia najviac postihnuté územia, vrátane sociálneho, hospodárskeho a environmentálneho vplyvu prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo, pričom sa určí potenciálny počet dotknutých pracovných miest a zaniknutých pracovných miest,
  potrieb a cieľov rozvoja
  , ktoré
  sa majú dosiahnuť do roku 2030 a
  súvisia s transformáciou alebo ukončením činností spojených s vysokými emisiami skleníkových plynov na týchto územiach;

potrieb a cieľov rozvoja

sa majú dosiahnuť do roku 2030 a

| c) | posúdenie
  vplyvu
  výziev vyplývajúcich z transformácie, ktorým čelia najviac postihnuté územia, vrátane sociálneho, hospodárskeho a environmentálneho vplyvu prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo, pričom sa určí potenciálny počet dotknutých pracovných miest a zaniknutých pracovných miest,
  možný dosah na vládne príjmy
  ,
  potreby a ciele rozvoja
  , ktoré súvisia s transformáciou alebo ukončením činností spojených s vysokými emisiami skleníkových plynov na týchto územiach
  , ako aj výziev týkajúcich sa energetickej chudoby
  ; |
| --- | --- |

c)

posúdenie
  vplyvu
  výziev vyplývajúcich z transformácie, ktorým čelia najviac postihnuté územia, vrátane sociálneho, hospodárskeho a environmentálneho vplyvu prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo, pričom sa určí potenciálny počet dotknutých pracovných miest a zaniknutých pracovných miest,
  možný dosah na vládne príjmy
  ,
  potreby a ciele rozvoja
  , ktoré súvisia s transformáciou alebo ukončením činností spojených s vysokými emisiami skleníkových plynov na týchto územiach
  , ako aj výziev týkajúcich sa energetickej chudoby
  ;

vplyvu

možný dosah na vládne príjmy

potreby a ciele rozvoja

, ako aj výziev týkajúcich sa energetickej chudoby

Pozmeňujúci návrh 54

Pozmeňujúci návrh 54

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 2 – písmeno d

Článok 7 – odsek 2 – písmeno d

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| d) | opis očakávaného prínosu podpory z FST pri riešení sociálnych, hospodárskych a environmentálnych vplyvov prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

d)

opis očakávaného prínosu podpory z FST pri riešení sociálnych, hospodárskych a environmentálnych vplyvov prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo;

| d) | opis očakávaného prínosu podpory z FST pri riešení sociálnych,
  demografických,
  hospodárskych
  , zdravotných
  a environmentálnych vplyvov prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo; |
| --- | --- |

d)

opis očakávaného prínosu podpory z FST pri riešení sociálnych,
  demografických,
  hospodárskych
  , zdravotných
  a environmentálnych vplyvov prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo;

demografických,

, zdravotných

Pozmeňujúci návrh 55

Pozmeňujúci návrh 55

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 2 – písmeno e

Článok 7 – odsek 2 – písmeno e

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| e) | posúdenie jeho súladu s inými národnými, regionálnymi alebo územnými stratégiami a plánmi; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

e)

posúdenie jeho súladu s inými národnými, regionálnymi alebo územnými stratégiami a plánmi;

| e) | prípadne
  posúdenie jeho súladu s inými národnými, regionálnymi alebo územnými stratégiami a plánmi; |
| --- | --- |

e)

prípadne
  posúdenie jeho súladu s inými národnými, regionálnymi alebo územnými stratégiami a plánmi;

prípadne

Pozmeňujúci návrh 56

Pozmeňujúci návrh 56

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 2 – písmeno h

Článok 7 – odsek 2 – písmeno h

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| h) | ak sa podpora poskytuje na produktívne investície podnikom, ktoré nie sú MSP,
  vyčerpávajúci
  zoznam takýchto operácií a podnikov a odôvodnenie potreby takejto podpory prostredníctvom analýzy nedostatkov, ktorá preukáže, že očakávaný počet zaniknutých pracovných miest by prevýšil očakávaný počet pracovných miest vytvorených v prípade neuskutočnenia investície; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

h)

ak sa podpora poskytuje na produktívne investície podnikom, ktoré nie sú MSP,
  vyčerpávajúci
  zoznam takýchto operácií a podnikov a odôvodnenie potreby takejto podpory prostredníctvom analýzy nedostatkov, ktorá preukáže, že očakávaný počet zaniknutých pracovných miest by prevýšil očakávaný počet pracovných miest vytvorených v prípade neuskutočnenia investície;

vyčerpávajúci

| h) | ak sa podpora poskytuje na produktívne investície podnikom, ktoré nie sú MSP,
  orientačný
  zoznam takýchto operácií a podnikov a odôvodnenie potreby takejto podpory prostredníctvom analýzy nedostatkov, ktorá preukáže, že očakávaný počet zaniknutých pracovných miest by prevýšil očakávaný počet pracovných miest vytvorených v prípade neuskutočnenia investície; |
| --- | --- |

h)

ak sa podpora poskytuje na produktívne investície podnikom, ktoré nie sú MSP,
  orientačný
  zoznam takýchto operácií a podnikov a odôvodnenie potreby takejto podpory prostredníctvom analýzy nedostatkov, ktorá preukáže, že očakávaný počet zaniknutých pracovných miest by prevýšil očakávaný počet pracovných miest vytvorených v prípade neuskutočnenia investície;

orientačný

Pozmeňujúci návrh 57

Pozmeňujúci návrh 57

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 7 – odsek 3

Článok 7 – odsek 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 3.   Na príprave a implementácii plánov spravodlivej transformácie územia sa zúčastňujú príslušní partneri v súlade s článkom [6] nariadenia (EÚ) [nové VN]. | 3.   Na príprave a implementácii plánov spravodlivej transformácie územia sa zúčastňujú príslušní partneri v súlade s článkom [6] nariadenia (EÚ) [nové VN]
  a prípadne EIB a EIF
  . |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

3.   Na príprave a implementácii plánov spravodlivej transformácie územia sa zúčastňujú príslušní partneri v súlade s článkom [6] nariadenia (EÚ) [nové VN].

3.   Na príprave a implementácii plánov spravodlivej transformácie územia sa zúčastňujú príslušní partneri v súlade s článkom [6] nariadenia (EÚ) [nové VN]
  a prípadne EIB a EIF
  .

Pozmeňujúci návrh 58

Pozmeňujúci návrh 58

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 8 – odsek 2

Článok 8 – odsek 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 2.   Pokiaľ ide o ukazovatele výstupu, východiskové hodnoty sa stanovujú na nulu. Čiastkové ciele stanovené na rok 2024 a cieľové hodnoty stanovené na rok 2029 sú kumulatívne.
  Po tom, ako Komisia schváli žiadosť o zmenu programu predloženú podľa článku [14 ods. 2] nariadenia (EÚ) [nové VN], sa cieľové hodnoty nebudú revidovať. | 2.   Pokiaľ ide o ukazovatele výstupu, východiskové hodnoty sa stanovujú na nulu. Čiastkové ciele stanovené na rok 2024 a cieľové hodnoty stanovené na rok 2029 sú kumulatívne. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

2.   Pokiaľ ide o ukazovatele výstupu, východiskové hodnoty sa stanovujú na nulu. Čiastkové ciele stanovené na rok 2024 a cieľové hodnoty stanovené na rok 2029 sú kumulatívne.
  Po tom, ako Komisia schváli žiadosť o zmenu programu predloženú podľa článku [14 ods. 2] nariadenia (EÚ) [nové VN], sa cieľové hodnoty nebudú revidovať.

2.   Pokiaľ ide o ukazovatele výstupu, východiskové hodnoty sa stanovujú na nulu. Čiastkové ciele stanovené na rok 2024 a cieľové hodnoty stanovené na rok 2029 sú kumulatívne.

Pozmeňujúci návrh 59

Pozmeňujúci návrh 59

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 – odsek 1

Článok 9 – odsek 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Ak
  Komisia na základe
  preskúmania
  záverečnej správy o výkonnosti programu
  dospeje k záveru, že sa nedosiahlo aspoň 65 % cieľovej hodnoty stanovenej pre jeden alebo viacero ukazovateľov výstupu alebo výsledku pri zdrojoch FST, môže
  vykonať finančné opravy
  podľa článku [98] nariadenia
  (EÚ) [nové VN]
  znížením podpory z FST určenej na túto prioritu proporcionálne k dosiahnutým úspechom
  . | Komisia
  môže
  na základe záverečnej správy o výkonnosti programu vykonať finančné opravy
  v súlade s nariadením
  (EÚ) [nové VN]. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Ak
  Komisia na základe
  preskúmania
  záverečnej správy o výkonnosti programu
  dospeje k záveru, že sa nedosiahlo aspoň 65 % cieľovej hodnoty stanovenej pre jeden alebo viacero ukazovateľov výstupu alebo výsledku pri zdrojoch FST, môže
  vykonať finančné opravy
  podľa článku [98] nariadenia
  (EÚ) [nové VN]
  znížením podpory z FST určenej na túto prioritu proporcionálne k dosiahnutým úspechom
  .

Ak

preskúmania

dospeje k záveru, že sa nedosiahlo aspoň 65 % cieľovej hodnoty stanovenej pre jeden alebo viacero ukazovateľov výstupu alebo výsledku pri zdrojoch FST, môže

podľa článku [98] nariadenia

znížením podpory z FST určenej na túto prioritu proporcionálne k dosiahnutým úspechom

Komisia
  môže
  na základe záverečnej správy o výkonnosti programu vykonať finančné opravy
  v súlade s nariadením
  (EÚ) [nové VN].

môže

v súlade s nariadením

Pozmeňujúci návrh 60

Pozmeňujúci návrh 60

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 a (nový)

Článok 10 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 10a




  Prechodné ustanovenia




  Členské štáty budú čerpať prechodné obdobie do ... [jeden rok od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] na prípravu a prijatie plánov spravodlivej transformácie územia. Počas uvedeného prechodného obdobia sú všetky členské štáty plne oprávnené podľa tohto nariadenia získať financovanie, ktoré Komisia nezohľadňuje pri rozhodovaní o zrušení záväzku alebo strate financovania. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 10a

Prechodné ustanovenia

Členské štáty budú čerpať prechodné obdobie do ... [jeden rok od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] na prípravu a prijatie plánov spravodlivej transformácie územia. Počas uvedeného prechodného obdobia sú všetky členské štáty plne oprávnené podľa tohto nariadenia získať financovanie, ktoré Komisia nezohľadňuje pri rozhodovaní o zrušení záväzku alebo strate financovania.

Pozmeňujúci návrh 61

Pozmeňujúci návrh 61

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 b (nový)

Článok 10 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 10b




  Preskúmanie




  Komisia najneskôr do konca strednodobého preskúmania budúceho viacročného finančného rámca preskúma vykonávanie FST a posúdi, či je vhodné zmeniť rozsah jeho pôsobnosti v súlade s možnými zmenami v nariadení (EÚ) 2020/852, s cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v nariadení (EÚ) .../... [európsky právny predpis v oblasti klímy] a s vývojom implementácie akčného plánu pre udržateľné financie. Komisia na základe toho predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, ku ktorej môžu byť pripojené legislatívne návrhy. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 10b

Preskúmanie

Komisia najneskôr do konca strednodobého preskúmania budúceho viacročného finančného rámca preskúma vykonávanie FST a posúdi, či je vhodné zmeniť rozsah jeho pôsobnosti v súlade s možnými zmenami v nariadení (EÚ) 2020/852, s cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v nariadení (EÚ) .../... [európsky právny predpis v oblasti klímy] a s vývojom implementácie akčného plánu pre udržateľné financie. Komisia na základe toho predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, ku ktorej môžu byť pripojené legislatívne návrhy.

---

(1)  Vec bola vrátená gestorskému výboru na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A9-0135/2020).

1

(11)  COM(2019)0640, 11.12.2019.

11

(12)  COM(2020)0021, 14.1.2020.

12

(11)  COM(2019)0640, 11.12.2019.

11

(12)  COM(2020)0021, 14.1.2020.

12

(13)  Ako sa uvádza v oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke – COM(2018)0773, s názvom „Čistá planéta pre všetkých. Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo“.

13

(13)  Ako sa uvádza v oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a Európskej investičnej banke – COM(2018)0773, s názvom „Čistá planéta pre všetkých. Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo“.

13

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

14

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

14

(16)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 651/2014 zo 17. júna 2014 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 zmluvy (Ú. v. EÚ L 187, 26.6.2014, s. 1).

16

(16)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 651/2014 zo 17. júna 2014 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 zmluvy (Ú. v. EÚ L 187, 26.6.2014, s. 1).

16

(16a)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

16a

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

(17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 z 26. mája 2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS) (Ú. v. EÚ L 154, 21.6.2003, s. 1).

17

(17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 z 26. mája 2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS) (Ú. v. EÚ L 154, 21.6.2003, s. 1).

17

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/317 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/317

---

P9_TA(2020)0225

Určenie jasného rizika vážneho porušenia zásady právneho štátu zo strany Poľska

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o návrhu rozhodnutia Rady o určení jasného rizika vážneho porušenia zásady právneho štátu zo strany Poľskej republiky (COM(2017)0835 – 2017/0360R(NLE))

(2021/C 385/33)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (COM(2017)0835),

| — | so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 2 a článok 7 ods. 1, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 2 a článok 7 ods. 1,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie,

| — | so zreteľom na Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd a jeho protokoly, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd a jeho protokoly,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv,

| — | so zreteľom na medzinárodné zmluvy OSN v oblasti ľudských práv, ako je Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na medzinárodné zmluvy OSN v oblasti ľudských práv, ako je Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach,

| — | so zreteľom na Dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (Istanbulský dohovor), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (Istanbulský dohovor),

| — | so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 20. apríla 2004 o oznámení Komisie o článku 7 Zmluvy o Európskej únii: Rešpektovanie a podpora hodnôt, na ktorých je založená Únia (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 20. apríla 2004 o oznámení Komisie o článku 7 Zmluvy o Európskej únii: Rešpektovanie a podpora hodnôt, na ktorých je založená Únia (1),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 15. októbra 2003 o článku 7 Zmluvy o Európskej únii: Rešpektovanie a podpora hodnôt, na ktorých je založená Únia (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 15. októbra 2003 o článku 7 Zmluvy o Európskej únii: Rešpektovanie a podpora hodnôt, na ktorých je založená Únia (2),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 11. marca 2014 s názvom Nový rámec EÚ na posilnenie právneho štátu (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 11. marca 2014 s názvom Nový rámec EÚ na posilnenie právneho štátu (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. apríla 2016 o situácii v Poľsku (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. apríla 2016 o situácii v Poľsku (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. septembra 2016 o nedávnom vývoji v Poľsku a jeho vplyve na základné práva stanovené v Charte základných práv Európskej únie (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. septembra 2016 o nedávnom vývoji v Poľsku a jeho vplyve na základné práva stanovené v Charte základných práv Európskej únie (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. novembra 2017 o situácii v oblasti právneho štátu a demokracie v Poľsku (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. novembra 2017 o situácii v oblasti právneho štátu a demokracie v Poľsku (6),

| — | so zreteľom na skutočnosť, že Komisia v januári 2016 začala štruktúrovaný dialóg podľa rámca na podporu právneho štátu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na skutočnosť, že Komisia v januári 2016 začala štruktúrovaný dialóg podľa rámca na podporu právneho štátu,

| — | so zreteľom na odporúčanie Komisie (EÚ) 2016/1374 z 27. júla 2016 týkajúce sa zásady právneho štátu v Poľsku (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Komisie (EÚ) 2016/1374 z 27. júla 2016 týkajúce sa zásady právneho štátu v Poľsku (7),

| — | so zreteľom na odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/146 z 21. decembra 2016 týkajúce sa zásady právneho štátu v Poľsku, ktoré je doplnením odporúčania (EÚ) 2016/1374 (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/146 z 21. decembra 2016 týkajúce sa zásady právneho štátu v Poľsku, ktoré je doplnením odporúčania (EÚ) 2016/1374 (8),

| — | so zreteľom na odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/1520 z 26. júla 2017 týkajúce sa zásady právneho štátu v Poľsku, ktoré je doplnením odporúčaní (EÚ) 2016/1374 a (EÚ) 2017/146 (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/1520 z 26. júla 2017 týkajúce sa zásady právneho štátu v Poľsku, ktoré je doplnením odporúčaní (EÚ) 2016/1374 a (EÚ) 2017/146 (9),

| — | so zreteľom na odporúčanie Komisie (EÚ) 2018/103 z 20. decembra 2017 týkajúce sa zásady právneho štátu v Poľsku, ktoré je doplnením odporúčaní (EÚ) 2016/1374, (EÚ) 2017/146 a (EÚ) 2017/1520 (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Komisie (EÚ) 2018/103 z 20. decembra 2017 týkajúce sa zásady právneho štátu v Poľsku, ktoré je doplnením odporúčaní (EÚ) 2016/1374, (EÚ) 2017/146 a (EÚ) 2017/1520 (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 1. marca 2018 o rozhodnutí Komisie aktivovať článok 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ v súvislosti so situáciou v Poľsku (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 1. marca 2018 o rozhodnutí Komisie aktivovať článok 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ v súvislosti so situáciou v Poľsku (11),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. novembra 2019 o kriminalizácii sexuálnej výchovy v Poľsku (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. novembra 2019 o kriminalizácii sexuálnej výchovy v Poľsku (12),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 18. decembra 2019 o verejnej diskriminácii a nenávistných prejavoch proti LGBTI osobám vrátane zón bez LGBTI (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. decembra 2019 o verejnej diskriminácii a nenávistných prejavoch proti LGBTI osobám vrátane zón bez LGBTI (13),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2019 o situácii v oblasti základných práv v Európskej únii v roku 2017 (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2019 o situácii v oblasti základných práv v Európskej únii v roku 2017 (14),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 3. mája 2018 o pluralite médií a slobode médií v Európskej únii (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 3. mája 2018 o pluralite médií a slobode médií v Európskej únii (15),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2020 o prebiehajúcich vypočutiach podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ, ktoré sa týkajú Poľska a Maďarska (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2020 o prebiehajúcich vypočutiach podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ, ktoré sa týkajú Poľska a Maďarska (16),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovaných opatreniach EÚ na boj proti pandémii COVID-19 a jej dôsledkom (17), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovaných opatreniach EÚ na boj proti pandémii COVID-19 a jej dôsledkom (17),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2016 s odporúčaniami pre Komisiu o zriadení mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva (18), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2016 s odporúčaniami pre Komisiu o zriadení mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva (18),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. februára 2019 o odmietavom postoji k právam žien a rodovej rovnosti zaznamenanom v EÚ (19), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. februára 2019 o odmietavom postoji k právam žien a rodovej rovnosti zaznamenanom v EÚ (19),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o pristúpení EÚ k Istanbulskému dohovoru a ďalších opatreniach na boj proti rodovo motivovanému násiliu (20), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o pristúpení EÚ k Istanbulskému dohovoru a ďalších opatreniach na boj proti rodovo motivovanému násiliu (20),

| — | so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie zo 4. apríla 2019 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ochrane rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu v členských štátoch (21), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie zo 4. apríla 2019 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ochrane rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu v členských štátoch (21),

| — | so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie zo 17. apríla 2019 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program Práva a hodnoty (22), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie zo 17. apríla 2019 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program Práva a hodnoty (22),

| — | so zreteľom na štyri postupy v prípade nesplnenia povinnosti, ktoré začala Komisia proti Poľsku v súvislosti s reformou poľského súdneho systému, pričom prvé dva z nich viedli k rozsudkom Súdneho dvora (23), podľa ktorých bol porušený článok 19 ods. 1 druhý pododsek Zmluvy o Európskej únii, v ktorom sa zakotvuje zásada účinnej súdnej ochrany, zatiaľ čo ďalšie dva postupy stále prebiehajú, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štyri postupy v prípade nesplnenia povinnosti, ktoré začala Komisia proti Poľsku v súvislosti s reformou poľského súdneho systému, pričom prvé dva z nich viedli k rozsudkom Súdneho dvora (23), podľa ktorých bol porušený článok 19 ods. 1 druhý pododsek Zmluvy o Európskej únii, v ktorom sa zakotvuje zásada účinnej súdnej ochrany, zatiaľ čo ďalšie dva postupy stále prebiehajú,

| — | so zreteľom na tri vypočutia Poľska, ktoré v roku 2018 uskutočnila Rada pre všeobecné záležitosti v rámci postupu podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na tri vypočutia Poľska, ktoré v roku 2018 uskutočnila Rada pre všeobecné záležitosti v rámci postupu podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ,

| — | so zreteľom na správu zo služobnej cesty z 3. decembra 2018 v nadväznosti na návštevu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci vo Varšave od 19. do 21. septembra 2018, a na vypočutia o situácii v oblasti právneho štátu v Poľsku, ktoré sa v tomto výbore konali 20. novembra 2018 a 23. apríla 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu zo služobnej cesty z 3. decembra 2018 v nadväznosti na návštevu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci vo Varšave od 19. do 21. septembra 2018, a na vypočutia o situácii v oblasti právneho štátu v Poľsku, ktoré sa v tomto výbore konali 20. novembra 2018 a 23. apríla 2020,

| — | so zreteľom na výročné správy Agentúry Európskej únie pre základné práva a Európskeho úradu pre boj proti podvodom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročné správy Agentúry Európskej únie pre základné práva a Európskeho úradu pre boj proti podvodom,

| — | so zreteľom na odporúčania WHO z roku 2018 o sexuálnom a reprodukčnom zdraví a právach mladistvých, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčania WHO z roku 2018 o sexuálnom a reprodukčnom zdraví a právach mladistvých,

| — | so zreteľom na rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z 24. júla 2014, Al Nashiri/Poľsko (žiadosť č. 28761/11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z 24. júla 2014, Al Nashiri/Poľsko (žiadosť č. 28761/11),

| — | so zreteľom na článok 89 a článok 105 ods. 5 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 89 a článok 105 ods. 5 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť,

| — | so zreteľom na predbežnú správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0138/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0138/2020),

| A. | keďže Únia je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám, ako sa stanovuje v článku 2 Zmluvy o Európskej únii, v Charte základných práv Európskej únie a v medzinárodných dohodách o ľudských právach; |
| --- | --- |

A.

keďže Únia je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám, ako sa stanovuje v článku 2 Zmluvy o Európskej únii, v Charte základných práv Európskej únie a v medzinárodných dohodách o ľudských právach;

| B. | keďže na rozdiel od článku 258 Zmluvy o fungovaní Európskej Únie sa rozsah pôsobnosti článku 7 Zmluvy o Európskej únii neobmedzuje na oblasti, na ktoré vzťahuje právo Únie, ako sa uvádza v oznámení Komisie z 15. októbra 2003, a keďže Únia preto môže posúdiť existenciu jasného rizika vážneho porušenia spoločných hodnôt stanovených v článku 2 Zmluvy o Európskej únii, a to nie len v prípade porušenia v tejto obmedzenej oblasti, ale aj v prípade porušenia v oblasti, v ktorej členské štáty konajú autonómne; |
| --- | --- |

B.

keďže na rozdiel od článku 258 Zmluvy o fungovaní Európskej Únie sa rozsah pôsobnosti článku 7 Zmluvy o Európskej únii neobmedzuje na oblasti, na ktoré vzťahuje právo Únie, ako sa uvádza v oznámení Komisie z 15. októbra 2003, a keďže Únia preto môže posúdiť existenciu jasného rizika vážneho porušenia spoločných hodnôt stanovených v článku 2 Zmluvy o Európskej únii, a to nie len v prípade porušenia v tejto obmedzenej oblasti, ale aj v prípade porušenia v oblasti, v ktorej členské štáty konajú autonómne;

| C. | keďže jasné riziko vážneho porušenia hodnôt uvedených v článku 2 Zmluvy o Európskej únii členským štátom sa netýka výlučne daného členského štátu, v ktorom sa riziko prejavuje, ale má negatívny vplyv aj na ostatné členské štáty, na vzájomnú dôveru medzi nimi a na samotný charakter Únie; |
| --- | --- |

C.

keďže jasné riziko vážneho porušenia hodnôt uvedených v článku 2 Zmluvy o Európskej únii členským štátom sa netýka výlučne daného členského štátu, v ktorom sa riziko prejavuje, ale má negatívny vplyv aj na ostatné členské štáty, na vzájomnú dôveru medzi nimi a na samotný charakter Únie;

| D. | keďže členské štáty sa v súlade s článkom 49 Zmluvy o Európskej únii slobodne a dobrovoľne zaviazali k spoločným hodnotám uvedeným v článku 2 tejto zmluvy; |
| --- | --- |

D.

keďže členské štáty sa v súlade s článkom 49 Zmluvy o Európskej únii slobodne a dobrovoľne zaviazali k spoločným hodnotám uvedeným v článku 2 tejto zmluvy;

| 1. | uvádza, že obavy Európskeho parlamentu sa týkajú týchto otázok:






  — | fungovania zákonodarného a volebného systému; |
| --- | --- | --- |

1.

—

fungovania zákonodarného a volebného systému;

| — | nezávislosti súdnictva a práv sudcov; |
| --- | --- |

—

nezávislosti súdnictva a práv sudcov;

| — | ochrany základných práv; |
| --- | --- |

—

ochrany základných práv;

| 2. | pripomína svoje stanovisko vyjadrené vo viacerých zo svojich uznesení o situácii v oblasti právneho štátu a demokracie v Poľsku, že fakty a trendy uvedené v tomto uznesení spoločne predstavujú systémové ohrozenie hodnôt uvedených v článku 2 Zmluvy o Európskej únii (Zmluvy o EÚ) a jasné riziko ich závažného porušenia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad skutočnosťou, že napriek trom vypočutiam poľských orgánov, ktoré sa konali v Rade, viacnásobným výmenám názorov vo Výbore Európskeho parlamentu pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci v prítomnosti poľských orgánov, alarmujúcim správam Organizácie Spojených národov, Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) a Rady Európy a štyrom postupom v prípade nesplnenia povinnosti, ktoré začala Komisia, sa situácia v oblasti právneho štátu v Poľsku nielen nerieši, ale od aktivácie postupu podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ sa vážne zhoršila; zastáva názor, že rokovania v Rade v rámci postupu uvedeného v článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ neboli ani pravidelné, ani štruktúrované a dostatočne sa počas nich neriešili zásadné otázky, ktoré viedli k aktivácii postupu, ani sa primerane nezvýraznil vplyv konania poľskej vlády na hodnoty uvedené v článku 2 Zmluvy o EÚ; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konštatuje, že odôvodnený návrh Komisie z 20. decembra 2017 v súlade s článkom 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ týkajúci sa zásady právneho štátu v Poľsku: návrh rozhodnutia Rady o určení jasného rizika vážneho porušenia zásady právneho štátu zo strany Poľskej republiky (24) má obmedzený rozsah pôsobnosti, najmä pokiaľ ide o situáciu v oblasti právneho štátu v Poľsku v striktnom zmysle nezávislosti súdnictva; domnieva sa, že je naliehavo potrebné rozšíriť rozsah pôsobnosti odôvodneného návrhu zahrnutím jasných rizík vážnych porušení iných základných hodnôt Únie, najmä demokracie a dodržiavania ľudských práv; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zastáva názor, že najnovší vývoj prebiehajúcich vypočutí podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ opakovane zdôrazňuje bezodkladnú potrebu doplnkového a preventívneho mechanizmu Únie v oblasti demokracie, právneho štátu a základných práv, ako sa uvádza vo jeho uznesení z 25. októbra 2016; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripomína svoje stanovisko k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ochrane rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu v členských štátoch vrátane potreby zachovania práv príjemcov a vyzýva Radu, aby čo najskôr začala medziinštitucionálne rokovania; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripomína svoje stanovisko, pokiaľ ide o rozpočtové prostriedky pre nový program Občania, rovnosť, práva a hodnoty v rámci nasledujúceho viacročného finančného rámca, a vyzýva Radu a Komisiu, aby zabezpečili primerané financovanie pre vnútroštátne a miestne organizácie občianskej spoločnosti s cieľom zvýšiť podporu demokracie, právneho štátu a základných práv v členských štátoch vrátane Poľska; |
| --- | --- |

7.

Fungovanie zákonodarného a volebného systému v Poľsku

Využitie právomocí v oblasti revízie ústavy poľským parlamentom

| 8. | odsudzuje skutočnosť, že poľský parlament prevzal právomoci v oblasti revízie ústavy, ktoré nemal v čase, keď konal ako bežný zákonodarca pri prijatí zákona z 22. decembra 2015, ktorým sa mení zákon o ústavnom súde (25), a zákona z 22. júla 2016 o ústavnom súde (26), ako o tom rozhodol ústavný súd vo svojich rozsudkoch z 9. marca (27), 11. augusta (28) a 7. novembra 2016 (29) (30); |
| --- | --- |

8.

| 9. | okrem toho vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že poľský parlament prijal mnohé mimoriadne citlivé legislatívne akty v čase, keď už nie je možné účinne zaručiť nezávislé ústavné preskúmanie zákonov, ako napríklad zákona z 30. decembra 2015, ktorým sa mení zákon o štátnej službe a niektoré ďalšie zákony (31), zákon z 15. januára 2016, ktorým sa mení zákon o polícii a niektoré ďalšie zákony (32), zákon z 28. januára 2016 o prokuratúre (33) a zákon z 28. januára 2016 – nariadenia, ktorými sa vykonáva zákon o prokuratúre (34), zákon z 18. marca 2016, ktorým sa mení zákon o ombudsmanovi a niektoré ďalšie zákony (35), zákon z 22. júna 2016 o Národnej mediálnej rade (36), zákon z 10. júna 2016 o protiteroristických akciách (37) a niekoľko ďalších zákonov, ktoré zásadne menia súdny systém (38); |
| --- | --- |

9.

Používanie skrátených legislatívnych konaní

| 10. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že poľský parlament často využíva skrátené legislatívne konania na prijatie dôležitých právnych predpisov, ktoré sa týkajú zmeny organizácie a fungovania súdnictva bez zmysluplných konzultácií so zainteresovanými stranami vrátane súdnej komunity (39); |
| --- | --- |

10.

Volebný zákon a organizácia volieb

| 11. | so znepokojením konštatuje, že OBSE dospela k záveru, že predpojatosť médií a netolerantná rétorika v kampani parlamentných volieb v októbri 2019 vyvolali veľké obavy (40) a že hoci všetci kandidáti mohli slobodne viesť kampane, vysokí štátni úradníci využili verejne financované podujatia na šírenie správ týkajúcich sa kampane; ďalej konštatuje, že prevaha vládnucej strany vo verejných médiách ešte viac znásobila jej výhodu (41); vyjadruje poľutovanie nad tým, že nepriateľstvo, hrozby voči médiám, netolerantná rétorika a prípady zneužitia štátnych zdrojov narušili proces poľských prezidentských volieb v júni a júli 2020 (42); |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že nová komora pre mimoriadnu kontrolu a verejné záležitosti v rámci najvyššieho súdu (ďalej len „mimoriadna komora“), ktorej väčšinu členov tvoria jednotlivci nominovaní novou Národnou súdnou radou a ktorej hrozí, že ju podľa hodnotenia Súdneho dvora Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) nemožno považovať za nezávislý súd, má potvrdiť platnosť volieb a preskúmať volebné spory; konštatuje, že táto skutočnosť vyvoláva vážne obavy, pokiaľ ide o deľbu moci a fungovanie poľskej demokracie, keďže spôsobuje, že súdne preskúmanie volebných sporov je mimoriadne ohrozené politickým vplyvom a má schopnosť vytvoriť právnu neistotu, pokiaľ ide o platnosť takéhoto preskúmania (43); |
| --- | --- |

12.

| 13. | konštatuje, že Benátska komisia vo svojom Kódexe osvedčených postupov vo volebných otázkach z roku 2002 (44) poskytuje jasné usmernenia týkajúce sa konania všeobecných volieb počas verejných núdzových situácií vrátane epidémií; konštatuje, že hoci sa v kódexe stanovuje možnosť výnimočných spôsobov hlasovania, o akýchkoľvek zmenách v záujme ich zavedenia možno vyhlásiť, že sú v súlade s európskymi osvedčenými postupmi, len vtedy, „keď je zaručená zásada slobodného hlasovania“; domnieva sa, že táto zásada nie je zaručená v prípade zmien volebného rámca pre prezidentské voľby, ktoré sa mali konať 10. mája 2020, keďže tieto zmeny by mohli narušiť spravodlivý, tajný a rovnocenný chod volieb pri úplnom rešpektovaní práva na súkromie (45) a v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (46); ďalej konštatuje, že tieto zmeny sú v rozpore s judikatúrou poľského ústavného súdu, ktorá bola vytvorená v čase, keď ešte bolo v platnosti ústavné preskúmanie, a podľa ktorej sa volebný zákon nesmie meniť 6 mesiacov pred akýmikoľvek voľbami; so znepokojením konštatuje, že oznámenie o odložení prezidentských volieb prišlo iba 4 dni pred plánovaným začiatkom volieb; |
| --- | --- |

13.

Nezávislosť súdnictva a ďalších inštitúcií a práva sudcov v Poľsku

Reforma súdneho systému – všeobecné úvahy

| 14. | uznáva, že hoci organizácia súdneho systému je v právomoci členských štátov, Súdny dvor opakovane rozhodol, že pri výkone tejto právomoci sú členské štáty povinné plniť svoje záväzky podľa práva Únie; opakovane zdôrazňuje, že vnútroštátni sudcovia sú tiež európskymi sudcami, ktorí uplatňujú právne predpisy Únie, a z tohto dôvodu je ich nezávislosť vecou spoločného záujmu pre Úniu, ako aj pre Súdny dvor, ktorého povinnosťou je vynucovať rešpektovanie zásady právneho štátu, ako sa stanovuje v článku 19 Zmluvy o EÚ a článku 47 Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“) v oblasti uplatňovania práva Únie; vyzýva poľské orgány, aby presadzovali a zachovali nezávislosť poľských súdov; |
| --- | --- |

14.

Zloženie a fungovanie ústavného súdu

| 15. | pripomína, že zákony týkajúce sa ústavného súdu prijaté 22. decembra 2015 a 22. júla 2016, ako aj balík troch zákonov prijatých na konci roka 2016 (47) vážne narušili nezávislosť a legitímnosť ústavného súdu a že zákony z 22. decembra 2015 a 22. júla 2016 boli 9. marca 2016 a 11. augusta 2016 ústavným súdom vyhlásené za protiústavné; pripomína, že poľské orgány tieto rozsudky v tom čase nezverejnili a ani ich nevykonali; vyjadruje hlboké poľutovanie nad skutočnosťou, že ústavnosť poľských zákonov sa v Poľsku od nadobudnutia účinnosti uvedených legislatívnych zmien viac nedá účinne zaručiť (48); vyzýva Komisiu, aby zvážila začatie postupu v prípade nesplnenia povinnosti v súvislosti s právnymi predpismi týkajúcimi sa ústavného súdu, jeho nezákonným zložením a úlohou, ktorú zohráva pri znemožňovaní dodržiavania predbežného rozsudku Súdneho dvora z 19. novembra 2019 (49); |
| --- | --- |

15.

Odchod do dôchodku, menovanie a disciplinárne režimy pre sudcov najvyššieho súdu

| 16. | pripomína, že v roku 2017 zmeny spôsobu menovania kandidátov na pozíciu prvého predsedu najvyššieho súdu (ďalej len „prvý predseda“) viedli k tomu, že účasť sudcov najvyššieho súdu na výberovom konaní v skutočnosti stratila význam; odsudzuje skutočnosť, že zákonom z 20. decembra 2019, ktorým sa mení zákon o organizácii všeobecných súdov, zákon o najvyššom súde a niektoré ďalšie zákony (50) (ďalej len „zákon z 20. decembra 2019“) sa ešte viac znižuje účasť sudcov na procese výberu prvého predsedu, a to zavedením pozície dočasného prvého predsedu najvyššieho súdu (ďalej len „dočasný prvý predseda“) vymenovaného prezidentom Poľskej republiky a znížením uznášaniaschopnosti v treťom kole na 32 zo 125 sudcov, čím sa v skutočnosti upúšťa od modelu deľby moci medzi prezidentom Poľskej republiky a súdnou komunitou zakotveného v článku 183 ods. 3 poľskej ústavy (51); |
| --- | --- |

16.

| 17. | so znepokojením konštatuje, že existujú nezrovnalosti týkajúce sa vymenovania dočasného prvého predsedu a jeho ďalších krokov; vyjadruje hlboké znepokojenie nad skutočnosťou, že proces voľby kandidátov na pozíciu prvého predsedu neprebehol v súlade s článkom 183 poľskej ústavy alebo rokovacím poriadkom najvyššieho súdu a boli ním porušené základné normy rokovania medzi členmi valného zhromaždenia sudcov najvyššieho súdu (ďalej len „valné zhromaždenie“); s poľutovaním konštatuje, že pochybnosti o platnosti volebného procesu vo valnom zhromaždení, ako aj nestrannosť a nezávislosť dočasných prvých predsedov počas volebného procesu by mohli ešte viac narušiť deľbu moci a legitímnosť nového prvého predsedu vymenovaného prezidentom Poľskej republiky 25. mája 2020, a mohli by tak spochybniť nezávislosť najvyššieho súdu; pripomína, že k podobnému porušeniu právnych predpisov zo strany prezidenta Poľskej republiky došlo pri vymenovaní predsedu ústavného súdu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | spolu s Komisiou vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že právomoc prezidenta Poľskej republiky (a v niektorých prípadoch aj ministra spravodlivosti) ovplyvňovať disciplinárne konanie proti sudcom najvyššieho súdu, a to vymenovaním disciplinárneho úradníka, ktorý bude prípad vyšetrovať, a vylúčením disciplinárna úradníka najvyššieho súdu z prebiehajúceho konania, vyvoláva obavy, pokiaľ ide o deľbu moci a môže ovplyvniť nezávislosť súdnictva (52); |
| --- | --- |

18.

| 19. | pripomína, že Súdny dvor po tom, ako predtým vyhovel žiadosti Komisie o nariadenie predbežných opatrení v tejto veci príkazom zo 17. decembra 2018 (53),vo svojom rozsudku z 24. júna 2019 (54) rozhodol, že zníženie veku odchodu do dôchodku pre zasadajúcich sudcov najvyššieho súdu je v rozpore s právom Únie a porušuje sa ním zásada neodvolateľnosti sudcov, a teda aj nezávislosť súdnictva; konštatuje, že poľské orgány prijali zákon z 21. novembra 2018, ktorým sa mení zákon o najvyššom súde (55), s cieľom dodržať rozhodnutie Súdneho dvora, čo je doteraz jediný prípad, v ktorom zvrátili zmeny legislatívneho rámca, ktorým sa riadi súdny systém, v súvislosti s rozhodnutím Súdneho dvora; |
| --- | --- |

19.

Zloženie a fungovanie disciplinárnej komory a mimoriadnej komory najvyššieho súdu

| 20. | pripomína, že v roku 2018 boli vytvorené dve nové komory v rámci najvyššieho súdu, a to disciplinárna komora a mimoriadna komora, ktoré boli obsadené novovymenovanými sudcami, ktorých vybrala nová Národná súdna rada a ktorým boli zverené osobitné právomoci vrátane právomoci mimoriadnej komory zrušiť právoplatné rozsudky, ktoré prijali súdy nižšieho stupňa alebo najvyšší súd na základe mimoriadneho preskúmania, a právomoci disciplinárnej komory viesť disciplinárne konanie voči iným sudcom najvyššieho súdu a všeobecných súdov, čo v podstate vytvára „najvyšší súd v rámci najvyššieho súdu“ (56); |
| --- | --- |

20.

| 21. | pripomína, že Súdny dvor vo svojom rozsudku z 19. novembra 2019 (57), ktorý bol odpoveďou na žiadosť najvyššieho súdu (komora pre pracovné právo a sociálne poistenie, ďalej len „pracovnoprávna komora“) o prejudiciálne rozhodnutie týkajúce sa disciplinárnej komory, rozhodol, že vnútroštátne súdy sú povinné neuplatňovať ustanovenia vnútroštátneho práva, ktorými sa udeľuje právomoc rozhodovať vo veci, v ktorej sa právo Únie môže uplatňovať na orgán, ktorý nespĺňa požiadavky nezávislosti a nestrannosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | konštatuje, že predkladajúci najvyšší súd (pracovnoprávna komora) následne vo svojom rozsudku z 5. decembra 2019 (58) dospel k záveru, že disciplinárna komora nespĺňa požiadavky nezávislého a nestranného súdu podľa poľského práva a práva Únie, a že najvyšší súd (občianska, trestná a pracovnoprávna komora) prijal 23. januára 2020 uznesenie (59), v ktorom opakovane zdôrazňuje, že disciplinárna komora nie je súdom z dôvodu nedostatku nezávislosti, a preto sa jej rozsudky nemôžu považovať za rozsudky vynesené riadne vymenovaným súdom; s vážnym znepokojením konštatuje, že poľské orgány vyhlásili, že tieto rozhodnutia nemajú žiadny právny význam, pokiaľ ide o pretrvávajúce fungovanie disciplinárnej komory a Národnú súdnu radu, a že ústavný súd 20. apríla 2020 vyhlásil uznesenie najvyššieho súdu za protiústavné (60), čím sa v Poľsku vytvára nebezpečná justičná dualita a jasne porušuje nadradenosť práva Únie a najmä článku 19 ods. 1 Zmluvy o EÚ podľa výkladu Súdneho dvora, pretože sa tým obmedzuje účinnosť a uplatňovanie rozsudku Súdneho dvora z 19. novembra 2019 (61) poľskými súdmi (62); |
| --- | --- |

22.

| 23. | berie na vedomie príkaz Súdneho dvora z 8. apríla 2020 (63), ktorým sa Poľsku nariaďuje, aby okamžite pozastavilo uplatňovanie vnútroštátnych ustanovení týkajúcich sa právomocí disciplinárnej komory, a vyzýva poľské orgány, aby príkaz urýchlene vykonali; vyzýva poľské orgány, aby v plnom rozsahu dodržali príkaz, a vyzýva Komisiu, aby Súdnemu dvoru predložila dodatočnú žiadosť o nariadenie úhrady pokuty v prípade pretrvávajúceho porušenia; vyzýva Komisiu, aby urýchlene začala postup v prípade nesplnenia povinnosti v súvislosti s vnútroštátnymi ustanoveniami týkajúcimi sa právomocí mimoriadnej komory, keďže jej zloženie má rovnaké nedostatky ako disciplinárna komora; |
| --- | --- |

23.

Zloženie a fungovanie novej Národnej súdnej rady

| 24. | pripomína, že je na členských štátoch, aby zriadili súdnu radu, ale ak je takáto rada zriadená, jej nezávislosť sa musí zaručiť v súlade s európskymi normami a ústavou dotknutého členského štátu; pripomína, že v nadväznosti na reformu Národnej súdnej rady, ktorá je orgánom zodpovedným za zabezpečenie nezávislosti súdov a sudcov v súlade s článkom 186 ods. 1 poľskej ústavy a prostredníctvom zákona z 8. decembra 2017, ktorým sa mení zákon o Národnej súdnej rade a niektoré ďalšie zákony (64), súdna komunita v Poľsku stratila právomoc delegovať zástupcov do Národnej súdnej rady, a teda aj svoj vplyv na prijímanie a povyšovanie sudcov; pripomína, že pred reformou bolo 15 z 25 členov Národnej súdnej rady sudcami volenými ich kolegami, zatiaľ čo od reformy v roku 2017 volí týchto sudcov poľský parlament; vyjadruje hlboké poľutovanie nad skutočnosťou, že toto opatrenie v spojení s predčasným ukončením mandátov všetkých členov vymenovaných podľa starých pravidiel na začiatku roka 2018 viedlo k ďalekosiahlej politizácii Národnej súdnej rady (65); |
| --- | --- |

24.

| 25. | pripomína, že najvyšší súd pri uplatňovaní kritérií stanovených Súdnym dvorom v jeho rozsudku z 19. novembra 2019 stanovil vo svojom rozsudku z 5. decembra 2019 a vo svojich rozhodnutiach z 15. januára 2020 (66), ako aj vo svojom uznesení z 23. januára 2020, že rozhodujúca úloha novej Národnej súdnej rady pri výbere sudcov novovytvorenej disciplinárnej komory narúša nezávislosť a nestrannosť tejto komory (67); vyjadruje znepokojenie nad právnym postavením sudcov vymenovaných alebo povýšených Národnou súdnou radou v jej súčasnom zložení a nad vplyvom, ktorý ich účasť na rozhodovaní môže mať na platnosť a zákonnosť konania; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pripomína, že Európska sieť súdnych rád 17. septembra 2018 pozastavila činnosť novej Národnej súdnej rady z dôvodu, že viac nespĺňa požiadavky nezávislosti od výkonnej a zákonodarnej moci, a v apríli 2020 začala postup o vyhostení (68); |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva Komisiu, aby začala postup v prípade nesplnenia povinnosti v súvislosti so zákonom z 12. mája 2011 o Národnej súdnej rade v znení zmien z 8. decembra 2017 (69) a aby požiadala Súdny dvor o pozastavenie činnosti novej Národnej súdnej rady prostredníctvom predbežných opatrení; |
| --- | --- |

27.

Pravidlá upravujúce organizáciu všeobecných súdov, vymenovanie predsedov súdov a dôchodkový režim pre sudcov všeobecných súdov

| 28. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že minister spravodlivosti, ktorý je v poľskom systéme aj generálnym prokurátorom, získal právomoc vymenovať a prepustiť predsedov súdov nižšieho stupňa podľa svojho uváženia počas prechodného obdobia šiestich mesiacov a že v rokoch 2017 – 2018 minister spravodlivosti nahradil viac ako 150 predsedov a podpredsedov súdov; konštatuje, že po tomto období zostalo odvolávanie predsedov súdov naďalej v rukách ministra spravodlivosti, pričom táto právomoc nepodlieha prakticky žiadnej účinnej kontrole; ďalej konštatuje, že minister spravodlivosti získal aj ďalšie „disciplinárne“ právomoci vo vzťahu k predsedom súdov a predsedom vyšších súdov, ktorí v súčasnosti majú zasa rozsiahle administratívne právomoci vo vzťahu k predsedom nižších súdov (70); vyjadruje poľutovanie nad týmto výrazným krokom späť v oblasti právneho štátu a nezávislosti súdnictva v Poľsku (71); |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že zákonom z 20. decembra 2019, ktorý nadobudol účinnosť 14. februára 2020, sa zmenilo zloženie zhromaždení sudcov a presunuli niektoré z právomocí týchto orgánov súdnej samosprávy na kolégiá predsedov súdov vymenovaných ministrom spravodlivosti (72); |
| --- | --- |

29.

| 30. | pripomína, že Súdny dvor vo svojom rozsudku z 5. novembra 2019 (73) rozhodol, že ustanovenia zákona z 12. júla 2017, ktorým sa mení zákon o organizácii všeobecných súdov a niektoré ďalšie zákony (74), podľa ktorých sa znižuje dôchodkový vek sudcov všeobecných súdov a zároveň umožňuje ministrovi spravodlivosti rozhodnúť o predĺžení ich aktívnej služby a ktoré stanovujú odlišný dôchodkový vek v závislosti od pohlavia sudcov, sú v rozpore s právom Únie; |
| --- | --- |

30.

Práva a nezávislosť sudcov vrátane nového disciplinárneho režimu pre sudcov

| 31. | odsudzuje nové ustanovenia, ktorými sa zavádzajú ďalšie disciplinárne priestupky a sankcie v súvislosti so sudcami a predsedami súdov, pretože predstavujú vážne riziko pre nezávislosť súdnictva (75); odsudzuje nové ustanovenia, ktorými sa zakazuje akákoľvek politická činnosť sudcov, podľa ktorých sú sudcovia povinní zverejňovať svoje členstvo v združeniach, ktoré podstatne obmedzujú rozhodovanie orgánov súdnej samosprávy a ktoré obmedzovaním slobody prejavu sudcov presahujú rámec zásad právnej istoty, nevyhnutnosti a proporcionality (76); |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad disciplinárnymi konaniami, ktoré boli v Poľsku začaté proti sudcom a prokurátorom v súvislosti s ich súdnymi rozhodnutiami, ktorými uplatňovali právo Únie, alebo verejnými vyhláseniami na obranu nezávislosti súdnictva a právneho štátu v Poľsku; odsudzuje najmä hrozbu disciplinárnych konaní (77) voči viac ako 10 % sudcov za podpísanie listu OBSE o riadnom priebehu prezidentských volieb a za poskytnutie podpory potláčaným sudcom; odsudzuje ohováračskú kampaň proti poľským sudcom a zapojenie verejných činiteľov do nej; vyzýva poľské orgány, aby sa zdržali zneužívania disciplinárnych konaní a iných činností, ktoré narúšajú právomoc súdnictva; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzýva poľské orgány, aby odstránili nové ustanovenia (o disciplinárnych priestupkoch a iné), ktoré súdom bránia v preskúmaní otázok nezávislosti a nestrannosti iných sudcov z hľadiska práva Únie a Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd (EDĽP) , čím sa sudcom bráni vo výkone ich povinností vyplývajúcich z práva Únie s cieľom vylúčiť vnútroštátne ustanovenia, ktoré sú v rozpore s právom Únie (78); |
| --- | --- |

33.

| 34. | víta skutočnosť, že Komisia začala postup v prípade nesplnenia povinnosti v súvislosti s uvedenými novými ustanoveniami; vyjadruje poľutovanie nad tým, že od 29. apríla 2020 sa nedosiahol žiadny pokrok; vyzýva Komisiu, aby naliehavo riešila tento prípad ako prioritu a požiadala Súdny dvor o využitie skráteného súdneho konania a nariadenie predbežných opatrení, pokiaľ ide o postúpenie veci Súdnemu dvoru; |
| --- | --- |

34.

Postavenie generálneho prokurátora a organizácia prokuratúry

| 35. | odsudzuje zlúčenie úradu ministra spravodlivosti a úradu generálneho prokurátora, rozšírené právomoci generálneho prokurátora vo vzťahu k systému prokuratúry, rozšírené právomoci ministra spravodlivosti vo vzťahu k súdnictvu (zákon z 27. júla 2001 o organizácii všeobecných súdov v znení zmien (79)) a oslabené postavenie kontrol týchto právomocí (Národná rada prokurátorov), čo vedie k nahromadeniu prílišného množstva právomocí v prospech jednej osoby a k negatívnym dôsledkom na nezávislosť systému prokuratúry od politickej sféry, ako to uvádza Benátska komisia (80); |
| --- | --- |

35.

| 36. | pripomína, že Súdny dvor vo svojom rozsudku z 5. novembra 2019 rozhodol, že zníženie dôchodkového veku prokurátorov je v rozpore s právom Únie, pretože zavádza odlišný dôchodkový vek pre mužov a ženy, ktorí vykonávajú funkciu prokurátora v Poľsku; |
| --- | --- |

36.

Celkové posúdenie situácie v oblasti právneho štátu v Poľsku

| 37. | súhlasí s Komisiou, Parlamentným zhromaždením Rady Európy, Skupinou štátov proti korupcii a osobitným spravodajcom OSN pre nezávislosť sudcov a právnikov, že uvedené jednotlivé zmeny legislatívneho rámca súdneho systému, vzhľadom na ich vzájomné pôsobenie a celkový vplyv, predstavujú vážne, trvalé a systémové porušenie zásady právneho štátu, čo umožňuje zákonodarnej a výkonnej moci zasahovať do celkovej štruktúry a výkonu súdneho systému spôsobom, ktorý je rozpore so zásadami deľby moci a právneho štátu, čím sa výrazne oslabuje nezávislosť súdnictva v Poľsku (81); odsudzuje destabilizujúci vplyv prijatých opatrení a vymenovaní, ktoré poľská vláda vykonala od roku 2016, na poľský právny poriadok; |
| --- | --- |

37.

Ochrana základných práv v Poľsku

Poľský komisár pre ľudské práva

| 38. | vyjadruje znepokojenie nad politickými útokmi na nezávislosť úradu komisára pre ľudské práva (82); zdôrazňuje skutočnosť, že komisár pre ľudské práva v rámci svojej pôsobnosti verejne kritizoval rôzne opatrenia prijaté súčasnou vládou; pripomína skutočnosť, že štatút komisára pre ľudské práva je zakotvený v poľskej ústave a že funkčné obdobie súčasného komisára pre ľudské práva sa končí v septembri roku 2020; pripomína, že podľa poľskej ústavy by mal byť komisár zvolený Sejmom so súhlasom Senátu; |
| --- | --- |

38.

Právo na spravodlivý proces

| 39. | vyjadruje znepokojenie nad správami o údajných neprimeraných oneskoreniach v súdnych konaniach, ťažkostiach v prístupe k právnej pomoci počas zatknutia a o prípadoch nedostatočného rešpektovania dôvernosti komunikácie medzi právnym poradcom a klientom (83); vyzýva Komisiu, aby pozorne sledovala situáciu právnikov v Poľsku; pripomína právo všetkých občanov na poradenstvo, obhajobu a zastúpenie nezávislým právnikom v súlade s článkami 47 a 48 charty; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že od 14. februára 2020, keď zákon z 20. decembra 2019 nadobudol účinnosť, môže mimoriadna komora, ktorej nezávislosť a nestrannosť vyvolávajú pochybnosti, ako jediná rozhodnúť o tom, či je sudca alebo súd nezávislý a nestranný, čím sa občanom odopiera dôležitý prvok súdneho preskúmania na všetkých ostatných stupňoch (84); pripomína, že podľa judikatúry Súdneho dvora sa právom na spravodlivý proces ukladá každému súdu povinnosť z vlastnej iniciatívy preskúmať, či spĺňa kritériá nezávislosti a nestrannosti (85); |
| --- | --- |

40.

Právo na informácie a sloboda prejavu vrátane slobody a plurality médií

| 41. | opakovane zdôrazňuje, že sloboda a pluralita médií sú neoddeliteľne spojené s demokraciou a právnym štátom a že právo informovať a právo byť informovaný sú súčasťou základných demokratických hodnôt, na ktorých je založená Únia; pripomína, že Európsky parlament vo svojom uznesení zo 16. januára 2020 vyzval Radu, aby na vypočutiach podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ riešila problém akéhokoľvek nového vývoja v oblasti slobody prejavu vrátane slobody médií; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pripomína, že Európsky parlament vo svojom uznesení zo 14. septembra 2016 vyjadril znepokojenie nad už prijatými a novo navrhnutými zmenami poľského zákona o médiách; opakovane vyzýva Komisiu, aby vykonala posúdenie prijatých právnych predpisov, pokiaľ ide o ich súlad s právom Únie, a to najmä s článkom 11 charty a právnymi predpismi Únie o verejných médiách; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad konaním poľských orgánov v posledných rokoch v súvislosti s verejnoprávnym vysielateľom vrátane premeny verejnoprávneho vysielateľa na provládneho vysielateľa, čím sa verejnoprávnym médiám a ich riadiacim orgánom bráni vo vyjadrení nezávislých alebo nesúhlasných názorov a vykonáva kontrola nad obsahom vysielania (86); pripomína, že článok 54 poľskej ústavy zaručuje slobodu prejavu a zakazuje cenzúru; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad prípadmi nadmerného využívania ohovárania zo strany niektorých politikov proti novinárom, a to vrátane ukladania trestnoprávnych pokút a pozastavenia výkonu povolania novinárov; vyjadruje obavy, že takéto konanie bude mať odrádzajúci účinok na povolanie a nezávislosť novinárov a médií (87); vyzýva poľské orgány, aby zaručili prístup k primeraným právnym prostriedkom nápravy pre novinárov a ich rodiny, ktorí sa stali účastníkmi súdneho konania, ktorého cieľom bolo umlčať alebo zastrašiť nezávislé médiá; vyzýva poľské orgány, aby v plnom rozsahu vykonávali odporúčanie Rady Európy z 13. apríla 2016 o ochrane žurnalistiky a bezpečnosti novinárov a iných mediálnych subjektov (88); vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že Komisia doteraz nevypracovala právne predpisy proti strategickým žalobám proti verejnej účasti, ktorými by sa tiež chránili poľskí novinári a médiá pred nepríjemnými súdnymi konaniami; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyjadruje znepokojenie nad nahlásenými prípadmi zadržiavania novinárov za to, že vykonávajú svoju prácu pri podávaní správ o protestoch proti zákazu vychádzania počas epidémie COVID-19 (89); |
| --- | --- |

45.

Akademická sloboda

| 46. | vyjadruje znepokojenie nad využívaním a hrozbou súdneho konania vo veci ohovárania namiereného proti akademikom; vyzýva poľské orgány, aby rešpektovali slobodu prejavu a akademickú slobodu v súlade s medzinárodnými normami (90); |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzýva poľský parlament, aby zrušil kapitolu 6c zákona z 18. decembra 1998 o Inštitúte pamäti národa – Výbore pre stíhanie trestných činov proti poľskému národu (91), ktorá ohrozuje slobodu slova a nezávislý výskum tým, že poškodenie dobrého mena Poľska a jeho ľudu, ako napríklad v prípade akéhokoľvek obvinenia Poľska alebo Poliakov z napomáhania holokaustu, sa podľa nej považuje za občiansky trestný čin žalovateľný na občianskom súde (92); |
| --- | --- |

47.

Sloboda zhromažďovania

| 48. | opakuje svoju výzvu poľskej vláde, aby rešpektovala právo na slobodu zhromažďovania tým, že zo súčasného zákona z 24. júla 2015 o verejných zhromaždeniach (93) v znení zmien z 13. decembra 2016 (94) odstráni ustanovenia, podľa ktorých sa uprednostňujú „cyklické“ zhromaždenia schválené vládou (95); naliehavo vyzýva poľské orgány, aby sa zdržali uplatňovania trestných sankcií proti účastníkom pokojných zhromaždení alebo protidemonštrácií a stiahli obvinenia proti pokojným demonštrantom; okrem toho naliehavo vyzýva poľské orgány, aby primerane chránili pokojné zhromaždenia a postavili pred súd tých, ktorí násilne napádajú ľudí zúčastňujúcich sa na pokojných zhromaždeniach; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vyjadruje znepokojenie nad veľmi prísnym zákazom verejných zhromaždení (96), ktorý bol v platnosti počas pandémie COVID-19 bez toho, aby bol vyhlásený stav prírodnej katastrofy, ako sa stanovuje v článku 232 poľskej ústavy, a trvá na tom, že je pri obmedzovaní práva na zhromažďovanie potrebné uplatňovať zásadu proporcionality; |
| --- | --- |

49.

Sloboda združovania

| 50. | vyzýva poľské orgány, aby upravili zákon z 15. septembra 2017 o Národnom inštitúte slobody – Centre pre rozvoj občianskej spoločnosti (97), (98) s cieľom zabezpečiť prístup k štátnemu financovaniu pre kľúčové skupiny občianskej spoločnosti na miestnej, regionálnej a národnej úrovni a spravodlivé, nestranné a transparentné rozdeľovanie verejných finančných prostriedkov občianskej spoločnosti, čím sa zabezpečí pluralitné zastúpenie (99); opakovane vyzýva, aby sa príslušným organizáciám poskytli primerané finančné prostriedky prostredníctvom rôznych nástrojov financovania na úrovni Únie, ako je oblasť hodnôt Únie s novým programom Občania, rovnosť, práva a hodnoty a pilotnými projektami Únie; vyjadruje hlboké znepokojenie nad skutočnosťou, že poľskí členovia Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru čelia politickému tlaku z dôvodu ich konania v rámci právomocí vyplývajúcich z ich mandátu (100); |
| --- | --- |

50.

| 51. | je znepokojený tlačovým vyhlásením ministra spravodlivosti a ministra životného prostredia vo vzťahu k niektorým mimovládnym organizáciám, ktorého cieľom bolo stigmatizovať tieto organizácie, že pôsobia v záujme zahraničných aktérov; je vážne znepokojený plánovaným projektom návrhu zákona o vytvorení verejného registra financovania mimovládnych organizácií, ktorý ich zaväzuje deklarovať akékoľvek zahraničné zdroje financovania (101); |
| --- | --- |

51.

Ochrana súkromia a údajov

| 52. | opakovane pripomína svoj záver uvedený vo svojom uznesení zo 14. septembra 2016, že procesné záruky a materiálne podmienky pre vykonávanie tajného sledovania, stanovené v zákone z 10. júna 2016 o protiteroristických akciách a zákone zo 6. apríla 1990 o polícii v znení zmien (102), nie sú dostatočné na to, aby zabránili jeho nadmernému využívaniu alebo neoprávnenému zasahovaniu do súkromia a ochrany údajov jednotlivcov vrátane vedúcich predstaviteľov opozície a občianskej spoločnosti (103); opakovane vyzýva Komisiu, aby vykonala posúdenie týchto právnych predpisov, pokiaľ ide o ich súlad s právom Únie, a naliehavo vyzýva poľské orgány, aby v plnom rozsahu rešpektovali súkromie všetkých občanov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad skutočnosťou, že poľské ministerstvo digitalizácie 22. apríla 2020 prenieslo osobné údaje zo všeobecného elektronického systému na registráciu populácie (ďalej len „register PESEL“) k prevádzkovateľovi poštových služieb s cieľom uľahčiť organizáciu prezidentských volieb 10. mája 2020 prostredníctvom voľby poštou, a to bez príslušného právneho základu vzhľadom na to, že poľský parlament prijal zákon o umožnení voľby poštou až 7. mája 2020; ďalej konštatuje, že register PESEL nie je zhodný s volebným registrom a zahŕňa aj osobné údaje občanov iných členských štátov, a z tohto dôvodu by uvedený prenos osobných údajov mohol predstavovať možné porušenie nariadenia (EÚ) 2016/679; pripomína, že Európsky výbor pre ochranu údajov vyhlásil, že verejné orgány môžu zverejniť informácie o jednotlivcoch zaradených do volebných zoznamov iba v prípade, keď to osobitne povoľujú vnútroštátne právne predpisy (104); konštatuje, že poľský komisár pre ľudské práva podal sťažnosť na regionálny správny súd vo Varšave, a to na základe možného porušenia článkov 7 a 51 poľskej ústavy zo strany poľského ministerstva digitalizácie; |
| --- | --- |

53.

Komplexná sexuálna výchova

| 54. | pripomína svoje hlboké znepokojenie vyjadrené vo svojom uznesení zo 14. novembra 2019, ktoré tiež vyjadrila komisárka Rady Európy pre ľudské práva (105), nad návrhom zákona, ktorým sa mení článok 200b poľského trestného zákonníka a ktorý poľskému parlamentu predložila iniciatíva Stop pedofílii, a to z dôvodu jeho mimoriadne vágnych, rozsiahlych a neprimeraných ustanovení, ktorých účelom je v podstate kriminalizovať šírenie sexuálnej výchovy medzi maloletými a ktorých rozsah pôsobnosti predstavuje potenciálne ohrozenie pre všetky osoby, najmä rodičov, učiteľov a vychovávateľov v oblasti sexuálnej výchovy, a to s trestom odňatia slobody vo výške troch rokov za vyučovanie o ľudskej sexualite, zdraví a intímnych vzťahoch; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdôrazňuje, že komplexná, vekovo primeraná sexuálna výchova založená na dôkazoch, ako aj výchova o vzťahoch, sú nevyhnutné pre budovanie schopností mladých ľudí vytvárať zdravé, rovnocenné, kultivujúce a bezpečné vzťahy bez diskriminácie, nátlaku a násilia; domnieva sa, že komplexná sexuálna výchova má tiež pozitívny vplyv na výsledky v oblasti rodovej rovnosti aj tým, že transformuje škodlivé rodové normy a postoje k rodovo motivovanému násiliu, pomáha predchádzať domácemu násiliu a sexuálnemu nátlaku, homofóbii a transfóbii, prerušuje mlčanie o sexuálnom násilí, sexuálnom vykorisťovaní alebo zneužívaní a posilňuje postavenie mladých ľudí pri hľadaní pomoci; vyzýva poľský parlament, aby neprijal predložený návrh zákona, ktorým sa mení článok 200b poľského trestného zákonníka, a dôrazne vyzýva poľské orgány, aby zabezpečili prístup k vedecky presnej, komplexnej sexuálnej výchove pre všetkých školákov v súlade s medzinárodnými normami a aby zaistili, že osoby, ktoré poskytujú takéto vzdelávanie a informácie, budú pri výkone svojej činnosti podporované vecným a objektívnym spôsobom; |
| --- | --- |

55.

Sexuálne a reprodukčné zdravie a práva

| 56. | pripomína, že podľa charty, EDĽP a judikatúry Európskeho súdu pre ľudské práva sexuálne a reprodukčné zdravie žien súvisí s viacerými ľudskými právami vrátane práva na život a dôstojnosť, práva na ochranu pred neľudským a ponižujúcim zaobchádzaním, práva na prístup k zdravotnej starostlivosti, práva na súkromie, práva na vzdelanie a zákazu diskriminácie, ako sa uvádza aj v poľskej ústave; pripomína, že Európsky parlament vo svojom uznesení z 15. novembra 2017 ostro kritizoval akýkoľvek legislatívny návrh, ktorým by sa zakazovalo umelé prerušenie tehotenstva v prípadoch vážneho alebo smrteľného postihnutia plodu, čím by sa výrazne obmedzil a prakticky takmer zakázal prístup k starostlivosti v prípade umelého prerušenia tehotenstva v Poľsku, keďže väčšina zákonných umelých prerušení tehotenstva sa vykonáva na tomto základe (106), a zdôraznil, že všeobecný prístup k zdravotnej starostlivosti vrátane sexuálnej a reprodukčnej zdravotnej starostlivosti a súvisiacich práv je základným ľudským právom (107); vyjadruje poľutovanie nad navrhovanými zmenami (108) zákona z 5. decembra 1996 o povolaniach lekárov a zubárov (109), podľa ktorých by lekári viac nemali právnu povinnosť uviesť alternatívne zariadenie alebo lekára v prípade, že odmietnu poskytnúť služby týkajúce sa sexuálneho a reprodukčného zdravia na základe osobného presvedčenia; vyjadruje znepokojenie nad využívaním doložky o svedomí vrátane chýbajúcich spoľahlivých referenčných mechanizmov a nedostatku včasných opravných prostriedkov pre ženy, ktorým sú tieto služby odopreté; vyzýva poľský parlament, aby sa zdržal akýchkoľvek ďalších pokusov o obmedzenie sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv žien; dôrazne potvrdzuje, že odopretie prístupu k službám v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv je formou násilia páchaného na ženách a dievčatách; vyzýva poľské orgány, aby prijali opatrenia s cieľom v plnom rozsahu vykonať rozsudky, ktoré Európsky súd pre ľudské práva vyniesol v konaniach proti Poľsku, pričom už viackrát rozhodol, že prísne zákony o umelom prerušení tehotenstva a nedostatočné vykonávanie predstavujú porušenie ľudských práv žien (110); |
| --- | --- |

56.

| 57. | pripomína, že predchádzajúce pokusy o ďalšie obmedzenie práva na umelé prerušenie tehotenstva, ktoré v Poľsku už teraz patrí medzi najprísnejšie v Únii, boli v rokoch 2016 a 2018 zastavené v dôsledku masového protestu poľských občanov vyjadreného počas „čiernych pochodov“; dôrazne vyzýva poľské orgány, aby zvážili zrušenie zákona, ktorým sa obmedzuje prístup žien a dievčat k núdzovej antikoncepcii; |
| --- | --- |

57.

Nenávistné prejavy, verejná diskriminácia, násilie na ženách, domáce násilie a netolerantnosť voči menšinám a iným zraniteľným skupinám vrátane LGBTI osôb

| 58. | naliehavo vyzýva poľské orgány, aby sa prijali všetky opatrenia potrebné na rázny boj proti rasistickým nenávistným prejavom a podnecovaniu k násiliu na internete aj mimo neho a aby verejne odsúdili rasistické nenávistné prejavy verejných osobností vrátane politikov a mediálnych úradníkov a dištancovali sa od nich (111), aby riešili problém predsudkov a negatívnych postojov voči národnostným a etnickým menšinám (vrátane Rómov), migrantom, utečencom a žiadateľom o azyl a aby zabezpečili účinné presadzovanie právnych predpisov, ktorými sa strany alebo organizácie, ktoré podporujú alebo podnecujú rasovú diskrimináciu, vyhlasujú za nezákonné (112); vyzýva poľské orgány, aby splnili odporúčania Výboru OSN pre odstránenie rasovej diskriminácie z roku 2019 (113); |
| --- | --- |

58.

| 59. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad nedávnym rozhodnutím (114) poľského ministra spravodlivosti oficiálne začať stiahnutie Poľska z Dohovoru Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (Istanbulský dohovor); nabáda poľské orgány, aby konkrétne a účinne uplatňovali tento dohovor, a to aj tým, že zabezpečia uplatňovanie existujúcich právnych predpisov v celej krajine a poskytnú dostatočný počet a kvalitu útulkov pre ženy, ktoré sú obeťami násilia, a pre ich deti; obáva sa, že tento krok by mohol byť vážnym krokom späť, pokiaľ ide o rodovú rovnosť a práva žien; |
| --- | --- |

59.

| 60. | konštatuje, že prieskum LGBTI II, ktorý v máji 2020 uskutočnila Agentúra Európskej únie pre základné práva, poukazuje na nárast neznášanlivosti a násilia voči LGBTI osobám alebo osobám, ktoré sú vnímané ako LGBTI osoby, v Poľsku a poľskí LGBTI respondenti v ňom vyjadrili úplnú nedôveru v boj vlády proti predsudkom a neznášanlivosti, a to s najnižším percentuálnym podielom v celej Únii (len 4 %), a najvyšším percentuálnym podielom respondentov, ktorí sa vyhýbajú určitým miestam zo strachu z napadnutia, obťažovania alebo ohrozovania (79 %); |
| --- | --- |

60.

| 61. | v súvislosti s prezidentskou kampaňou v roku 2020 pripomína svoje stanovisko vyjadrené vo svojom uznesení z 18. decembra 2019, v ktorom dôrazne odsudzuje akúkoľvek diskrimináciu LGBTI osôb a porušenie ich základných práv zo strany verejných orgánov, a to vrátane nenávistných prejavov verejných orgánov a volených úradníkov, zákazu pochodov za práva sexuálnych menšín a programov na zvyšovanie informovanosti a nedostatočnú ochranu proti útokom počas nich, vyhlásenia istých zón v Poľsku za zóny bez tzv. ideológie LGBT a prijatia regionálnych chárt rodinných práv, ktoré diskriminujú najmä rodiny osamelých rodičov a LGBTI rodiny; konštatuje, že v situácii LGBTI osôb v Poľsku nedošlo od prijatia tohto uznesenia k žiadnemu zlepšeniu a že duševné zdravie a fyzická bezpečnosť LGBTI osôb v Poľsku sú mimoriadne ohrozené; pripomína, že Komisia, medzinárodné organizácie a poľský komisár pre ľudské práva takéto opatrenia odsúdili, pričom poľský komisár pre ľudské práva podal na správne súdy deväť sťažností, v ktorých tvrdil, že zóny bez LGBTI predstavujú porušenie práva Únie; pripomína, že kohézne fondy sa nesmú využívať spôsobom, ktorý by predstavoval diskrimináciu na základe sexuálnej orientácie, a že obce, ktoré konajú ako zamestnávatelia, musia dodržiavať smernicu Rady 2000/78/ES (115), ktorou sa zakazuje diskriminácia a obťažovanie na základe sexuálnej orientácie v zamestnaní (116); v tejto súvislosti vyjadruje vážne znepokojenie nad skutočnosťou, že minister spravodlivosti poskytol finančnú podporu obciam, ktoré boli vylúčené z európskeho programu vytvárania partnerstiev z dôvodu prijatia vyhlásení o „zóne bez LGBT“; okrem toho je hlboko znepokojený tým, že táto finančná podpora sa poskytne z fondu ministerstva spravodlivosti, ktorý bol vytvorený na podporu obetí trestných činov; vyzýva Komisiu, aby naďalej odmietala žiadosti orgánov, ktoré prijali takéto uznesenia, o finančné prostriedky Únie; vyzýva poľské orgány, aby vykonávali príslušnú judikatúru Súdneho dvora a Európskeho súdu pre ľudské práva a aby v tejto súvislosti riešili problém situácie manželských párov a rodičov rovnakého pohlavia s cieľom zabezpečiť pre nich možnosť právne aj fakticky využívať ich právo na nediskrimináciu (117); odsudzuje súdne konania proti aktivistom občianskej spoločnosti, ktorí uverejnili tzv. Atlas nenávisti, v ktorom sú zdokumentované prípady homofóbie v Poľsku; dôrazne vyzýva poľskú vládu, aby zabezpečila právnu ochranu LGBTI osôb pred všetkými formami trestných činov z nenávisti a nenávistných prejavov; |
| --- | --- |

61.

| 62. | dôrazne odsudzuje hromadné zatknutie 48 aktivistov LGBTI 7. augusta 2020, tzv. poľský Stonewall, ktoré vyslalo znepokojujúci signál v súvislosti so slobodou prejavu a zhromažďovania v Poľsku; vyjadruje poľutovanie nad spôsobom, akým sa so zadržanými osobami zaobchádzalo, o čom informoval Národný mechanizmus na predchádzanie mučeniu (118); žiada, aby všetky európske inštitúcie okamžite odsúdili policajné násilie voči LGBTI osobám v Poľsku; |
| --- | --- |

62.

| 63. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad oficiálnym stanoviskom poľského episkopátu (119), ktorý požaduje „konverznú terapiu“ pre LGBTI osoby; opakuje pozíciu Európskeho parlamentu (120), ktorý nabáda členské štáty, aby takéto praktiky kriminalizovali, a pripomína správu nezávislého experta OSN na ochranu pred násilím a diskrimináciou z dôvodu sexuálnej orientácie a rodovej identity z mája 2020, v ktorej členské štáty vyzýva, aby praktiky „konverznej terapie“ zakázali (121); |
| --- | --- |

63.

| 64. | konštatuje, že nedostatočná nezávislosť súdnictva v Poľsku už začala vplývať na vzájomnú dôveru medzi Poľskom a ostatnými členskými štátmi, a to najmä v oblasti justičnej spolupráce v trestných veciach, keďže vnútroštátne súdy odmietli alebo váhali vydať poľských podozrivých v rámci postupu európskeho zatykača z dôvodu závažných pochybností o nezávislosti poľského súdnictva; domnieva sa, že zhoršenie právneho štátu v Poľsku predstavuje mimoriadne vážne ohrozenie jednotnosti právneho poriadku Únie; poukazuje na skutočnosť, že vzájomná dôvera medzi členskými štátmi sa dá obnoviť len vtedy, keď sa zabezpečí rešpektovanie hodnôt zakotvených v článku 2 Zmluvy o EÚ; |
| --- | --- |

64.

| 65. | vyzýva poľskú vládu, aby dodržiavala všetky ustanovenia týkajúce sa zásady právneho štátu a základných práv zakotvených v zmluvách, charte, EDĽP a medzinárodných normách v oblasti ľudských práv a aby sa zapojila do úprimného dialógu s Komisiou; zdôrazňuje, že takýto dialóg sa musí viesť nestranne a v duchu spolupráce a musí byť založený na dôkazoch; vyzýva poľskú vládu, aby spolupracovala s Komisiou v súlade so zásadou lojálnej spolupráce stanovenou v Zmluve o EÚ; vyzýva poľskú vládu, aby urýchlene a v plnom rozsahu vykonala rozhodnutia Súdneho dvora a rešpektovala nadradenosť práva Únie; naliehavo žiada poľskú vládu, aby v rámci organizácie justičného systému, a to aj pri realizácii ďalších reforiem najvyššieho súdu, v plnej miere zohľadnila odporúčania Benátskej komisie; |
| --- | --- |

65.

| 66. | vyzýva Radu a Komisiu, aby sa zdržali úzkeho výkladu zásady právneho štátu a aby využili postup stanovený v článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ v celom jeho rozsahu, a to tým, že budú riešiť problém dôsledkov konania poľskej vlády na všetky zásady zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ vrátane demokracie a základných práv, ako sa uvádza v tejto správe; |
| --- | --- |

66.

| 67. | vyzýva Radu, aby čo najskôr obnovila formálne vypočutia, z ktorých posledné sa konalo v decembri 2018, a aby do týchto vypočutí zahrnula celý najnovší a významný negatívny vývoj v oblasti právneho štátu, demokracie a základných práv; naliehavo vyzýva Radu, aby konečne konala podľa postupu stanoveného v článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ a konštatovala, že existuje jasné riziko vážneho porušenia hodnôt uvedených v článku 2 Zmluvy o EÚ zo strany Poľskej republiky, a to vzhľadom na presvedčivé dôkazy uvedené v tomto uznesení a v mnohých správach medzinárodných a európskych organizácií, v judikatúre Súdneho dvora a Európskeho súdu pre ľudské práva a v správach organizácií občianskej spoločnosti; dôrazne odporúča, aby Rada v nadväznosti na vypočutia adresovala Poľsku konkrétne odporúčania, ako sa stanovuje v článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ, a aby určila lehoty na vykonanie týchto odporúčaní; ďalej vyzýva Radu, aby sa zaviazala včas posúdiť vykonávanie týchto odporúčaní; vyzýva Radu, aby Európsky parlament pravidelne informovala a úzko ho zapájala a aby pracovala transparentne, čím umožní zmysluplnú účasť a dohľad všetkých európskych inštitúcií a orgánov, ako aj organizácií občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

67.

| 68. | vyzýva Komisiu, aby pri riešení problému jasného rizika vážneho porušenia hodnôt, na ktorých je založená Únia, zo strany Poľska v plnom rozsahu využila dostupné nástroje, a to najmä skrátené konania vo veci nesplnenia povinnosti a predkladanie žiadostí o nariadenie predbežných opatrení Súdnemu dvoru, ako aj rozpočtové nástroje; vyzýva Komisiu, aby aj naďalej Európsky parlament pravidelne informovala a úzko ho zapájala; |
| --- | --- |

68.

o

o o

| 69. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii, prezidentovi, vláde a parlamentu Poľskej republiky, vládam a parlamentom členských štátov, Rade Európy a Organizácii pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 104 E, 30.4.2004, s. 408.

(2)  COM(2003)0606.

(3)  COM(2014)0158.

(4)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0123.

(5)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0344.

(6)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0442.

(7)  Ú. v. EÚ L 217, 12.8.2016, s. 53.

(8)  Ú. v. EÚ L 22, 27.1.2017, s. 65.

(9)  Ú. v. EÚ L 228, 2.9.2017, s. 19.

(10)  Ú. v. EÚ L 17, 23.1.2018, s. 50.

(11)  Prijaté texty, P8_TA(2018)0055.

(12)  Prijaté texty, P9_TA(2019)0058.

(13)  Prijaté texty, P9_TA(2019)0101.

(14)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0032.

(15)  Prijaté texty, P8_TA(2018)0204.

(16)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0014.

(17)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0054.

(18)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0409.

(19)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0111.

(20)  Prijaté texty, P9_TA(2019)0080.

(21)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0349.

(22)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0407.

(23)  Rozsudok Súdneho dvora z 24. júna 2019, Komisia/Poľsko, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531; rozsudok Súdneho dvora z 5. novembra 2019, Komisia/Poľsko, C-192/18, ECLI:EU:C:2019:924.

(24)  COM(2017)0835.

(25)  Ustawa z dnia 22 grudnia 2015 r. o zmianie ustawy o Trybunale Konstytucyjnym (Dz.U. 2015 poz. 2217).

(26)  Ustawa z dnia 22 lipca 2016 r. o Trybunale Konstytucyjnym (Dz.U. 2016 poz. 1157).

(27)  Rozsudok ústavného súdu z 9. marca 2016, K 47/15.

(28)  Rozsudok ústavného súdu z 11. augusta 2016, K 39/16.

(29)  Rozsudok ústavného súdu zo 7. novembra 2016, K 44/16.

(30)  Pozri stanovisko Benátskej komisie zo 14. októbra 2016 o zákone z 22. júla 2016 o ústavnom súde, stanovisko č. 860/2016, ods. 127; odôvodnený návrh Komisie z 20. decembra 2017, ods. 91 a ďalšie.

(31)  Ustawa z dnia 30 grudnia 2015 r. o zmianie ustawy o służbie cywilnej oraz niektórych innych ustaw (Dz.U. 2016 poz. 34).

(32)  Ustawa z dnia 15 stycznia 2016 r. o zmianie ustawy o Policji oraz niektórych innych ustaw (Dz.U. 2016 poz. 147).

(33)  Ustawa z dnia 28 stycznia 2016 r. Prawo o prokuraturze (Dz.U. 2016 poz. 177).

(34)  Ustawa z dnia 28 stycznia 2016 r. Przepisy wprowadzające ustawę – Prawo o prokuraturze (Dz.U. 2016 poz. 178).

(35)  Ustawa z dnia 18 marca 2016 r. o zmianie ustawy o Rzeczniku Praw Obywatelskich oraz niektórych innych ustaw (Dz.U. 2016 poz. 677).

(36)  Ustawa z dnia 22 czerwca 2016 r. o Radzie Mediów Narodowych (Dz.U. 2016 poz. 929).

(37)  Ustawa z dnia 10 czerwca 2016 r. o działaniach antyterrorystycznych (Dz.U. 2016 poz. 904).

(38)  Pozri odôvodnený návrh Komisie z 20. decembra 2017, ods. 112 a 113.

(39)  ENCJ, Varšavská deklarácia z 3. júna 2016.

(40)  OBSE/ODIHR, vyhlásenie o predbežných zisteniach a záveroch po jej volebnej pozorovateľskej misii s obmedzeným rozsahom, 14. októbra 2019.

(41)  OBSE/ODIHR, Záverečná správa volebnej pozorovateľskej misie s obmedzeným rozsahom o parlamentných voľbách z 13. októbra 2019, Varšava, 14. februára 2020.

(42)  OBSE/ODIHR, osobitná misia na hodnotenie volieb, vyhlásenie o predbežných zisteniach a záveroch o druhom kole prezidentských volieb z 12. júla 2020, Varšava, 13. júla 2020.

(43)  Benátska komisia, stanovisko z 8. – 9. decembra 2017, CDL-AD(2017)031, ods. 43; odporúčanie Komisie (EÚ) 2018/103 z 20. decembra 2017 týkajúce sa zásady právneho štátu v Poľsku, ktoré je doplnením odporúčaní (EÚ) 2016/1374, (EÚ) 2017/146 a (EÚ) 2017/1520 (Ú. v. EÚ L 17, 23.1.2018, s. 50), ods. 25.

(44)  Benátska komisia, CDL-AD(2002) 23, stanovisko č. 190/2002, Kódex osvedčených postupov vo volebných otázkach. Usmernenia a dôvodová správa, 30. októbra 2002; pozri aj Benátska komisia, CDL-PI(2020)005rev-e, Správa o rešpektovaní demokracie, ľudských práv a zásady právneho štátu počas núdzových stavov – úvahy, s. 23.

(45)  Pozri aj OBSE/ODIHR, stanovisko k návrhu aktu o osobitných pravidlách pre vedenie všeobecných volieb prezidenta Poľskej republiky nariadených v roku 2020 (dokument Senátu č. 99), 27. apríla 2020.

(46)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

(47)  Ustawa z dnia 30 listopada 2016 r. o organizacji i trybie postępowania przed Trybunałem Konstytucyjnym (Dz.U. 2016 poz. 2072); ustawa z dnia 30 listopada 2016 r. o statusie sędziów Trybunału Konstytucyjnego (Dz.U. 2016 poz. 2073); Ustawa z dnia 13 grudnia 2016 r. – Przepisy wprowadzające ustawę o organizacji i trybie postępowania przed Trybunałem Konstytucyjnym oraz ustawę o statusie sędziów Trybunału Konstytucyjnego (Dz.U. 2016 poz. 2074).

(48)  Stanovisko Benátskej komisie zo 14. – 15. októbra 2016, ods. 128; OSN, Výbor pre ľudské práva, Záverečné pripomienky k siedmej pravidelnej správe Poľska, 31. októbra 2016, ods. 7 – 8; odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/1520.

(49)  Rozsudok Súdneho dvora z 19. novembra 2019, A. K. a iní/Sąd Najwyższy, C-585/18, C-624/18 a C-625/18, ECLI:EU:C:2019:982.

(50)  Ustawa z dnia 20 grudnia 2019 r. o zmianie ustawy – Prawo o ustroju sądów powszechnych, ustawy o Sądzie Najwyższym oraz niektórych innych ustaw (Dz.U. 2020 poz. 190).

(51)  Benátska komisia a generálne riaditeľstvo pre ľudské práva a právny štát (DGI) Rady Európy, naliehavé spoločné stanovisko zo 16. januára 2020, CDL-PI(2020)002, ods. 51 – 55.

(52)  Pozri odôvodnený návrh Komisie z 20. decembra 2017, COM(2017)0835, ods. 113. Pozri aj OBSE/ODIHR, stanovisko k niektorým ustanoveniam návrhu zákona o najvyššom súde Poľska (od 26. septembra 2017), 13. novembra 2017, s. 33.

(53)  Príkaz Súdneho dvora zo 17. decembra 2018, Komisia/Poľsko, C-619/18 R, ECLI:EU:C:2018:1021.

(54)  Rozsudok Súdneho dvora z 24. júna 2019, Komisia/Poľsko, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531.

(55)  Ustawa z dnia 21 listopada 2018 r. o zmianie ustawy o Sądzie Najwyższym (Dz.U. 2018 poz. 2507).

(56)  OBSE/ODIHR, stanovisko z 13. novembra 2017, s. 7 – 20; Benátska komisia, stanovisko z 8. – 9. decembra 2017, ods. 43; odporúčanie Komisie (EÚ) 2018/103, ods. 25; GRECO, Dodatok k hodnotiacej správe o Poľsku zo štvrtého kola hodnotení (článok 34) z 18. – 22. júna 2018, ods. 31; Benátska komisia a generálne riaditeľstvo pre ľudské práva a právny štát (DGI) Rady Európy, naliehavé spoločné stanovisko zo 16. januára 2020, ods. 8.

(57)  Rozsudok Súdneho dvora z 19. novembra 2019, A. K. a iní/Sąd Najwyższy, C-585/18, C-624/18 a C-625/18, ECLI:EU:C:2019:982.

(58)  Rozsudok najvyššieho súdu z 5. decembra 2019, III PO 7/19.

(59)  Spoločné uznesenie občianskej, trestnej a pracovnoprávnej komory najvyššieho súdu z 23. januára 2020, BSA I-4110-1/2020.

(60)  Rozsudok ústavného súdu z 20. apríla 2020, U 2/20.

(61)  Benátska komisia a generálne riaditeľstvo pre ľudské práva a právny štát (DGI) Rady Európy, naliehavé spoločné stanovisko zo 16. januára 2020, ods. 38.

(62)  Benátska komisia a generálne riaditeľstvo pre ľudské práva a právny štát (DGI) Rady Európy, naliehavé spoločné stanovisko zo 16. januára 2020, ods. 38.

(63)  Príkaz Súdneho dvora zo 8. apríla 2020, Komisia/Poľsko, C-791/19 R, ECLI:EU:C:2020:277.

(64)  Ustawa z dnia 8 grudnia 2017 r. o zmianie ustawy o Krajowej Radzie Sądownictwa oraz niektórych innych ustaw (Dz.U. 2018 poz. 3).

(65)  Poradný výbor európskych sudcov, stanoviská predsedníctva zo 7. apríla 2017 a 12. októbra 2017; OBSE/ODIHR, konečné stanovisko k návrhom zmien zákona o Národnej súdnej rade, 5. mája 2017; Benátska komisia, stanovisko z 8. – 9. decembra 2017, s. 5 – 7; GRECO, ad hoc správa o Poľsku (článok 34) z 19. – 23. marca 2018 a dodatok z 18. – 22. júna 2018; Benátska komisia a generálne riaditeľstvo pre ľudské práva a právny štát (DGI) Rady Európy, naliehavé spoločné stanovisko zo 16. januára 2020, ods. 42 a 61.

(66)  Rozhodnutie najvyššieho súdu z 15. januára 2020, III PO 8/18. Rozhodnutie najvyššieho súdu z 15. januára 2020, III PO 9/18.

(67)  V tejto veci pozri aj tieto prípady, o ktorých pojednáva Európsky súd pre ľudské práva: Reczkowicz a dvaja ďalší/Poľsko (žiadosti č. 43447/19, 49868/19 a 57511/19), Grzęda/Poľsko (žiadosť č. 43572/18), Xero Flor w Polsce sp. z o.o./Poľsko (žiadosť č. 4907/18), Broda/Poľsko a Bojara/Poľsko (žiadosti č. 26691/18 a 27367/18), Żurek/Poľsko (žiadosť č. 39650/18) a Sobczyńska a iní/Poľsko (žiadosti č. 62765/14, 62769/14, 62772/14 a 11708/18).

(68)  ENCJ, list výkonnej rady ENCJ z 21. februára 2020. Pozri aj list Európskeho združenia sudcov zo 4. mája 2020 na vyjadrenie podpory ENCJ.

(69)  Ustawa z dnia 12 maja 2011 r. o Krajowej Radzie Sądownictwa (Dz.U. 2011 nr 126 poz. 714).

(70)  Benátska komisia a generálne riaditeľstvo pre ľudské práva a právny štát (DGI) Rady Európy, naliehavé spoločné stanovisko zo 16. januára 2020, ods. 45.

(71)  Pozri aj Rada Európy, predsedníctvo Poradnej rady európskych sudcov (CCJE-BU), CCJE-BU(2018)6REV, 18. júna 2018.

(72)  Benátska komisia a generálne riaditeľstvo pre ľudské práva a právny štát (DGI) Rady Európy, naliehavé spoločné stanovisko zo 16. januára 2020, ods. 46 až 50.

(73)  Rozsudok Súdneho dvora z 5. novembra 2019, Komisia/Poľsko, C-192/18, ECLI:EU:C:2019:924.

(74)  Ustawa z dnia 12 lipca 2017 r. o zmianie ustawy – Prawo o ustroju sądów powszechnych oraz niektórych innych ustaw (Dz.U. 2017 poz. 1452).

(75)  OBSE/ODIHR, naliehavé predbežné stanovisko k návrhu zákona, ktorým sa mení zákon o organizácii všeobecných súdov, zákon o najvyššom súde a niektoré ďalšie poľské zákony (od 20. decembra 2019), 14. januára 2020, s. 23 – 26; Benátska komisia a generálne riaditeľstvo pre ľudské práva a právny štát (DGI) Rady Európy, naliehavé spoločné stanovisko zo 16. januára 2020, ods. 44 – 45.

(76)  OBSE/ODIHR, naliehavé predbežné stanovisko, 14. januára 2020, s. 18 – 21; Benátska komisia a generálne riaditeľstvo pre ľudské práva a právny štát (DGI) Rady Európy, naliehavé spoločné stanovisko zo 16. januára 2020, ods. 24 – 30;

(77)  Oznámenie zástupcu disciplinárneho prokurátora sudcov všeobecných súdov, júl 2020, http://rzecznik.gov.pl/wp-content/uploads/2020/07/KomunikatFWS.pdf.

(78)  OBSE/ODIHR, naliehavé predbežné stanovisko, 14. januára 2020, s. 13 – 17; Benátska komisia a generálne riaditeľstvo pre ľudské práva a právny štát (DGI) Rady Európy, naliehavé spoločné stanovisko zo 16. januára 2020, ods. 31 – 43.

(79)  Ustawa z dnia 27 lipca 2001 r. Prawo o ustroju sądów powszechnych (Dz.U. 2001 nr 98 poz. 1070).

(80)  Stanovisko Benátskej komisie z 8. – 9. decembra 2017 k zákonu o prokuratúre v znení zmien, CDL-AD(2017)028, ods.115.

(81)  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2018/103; OSN, osobitný spravodajca pre nezávislosť sudcov a právnikov, vyhlásenie z 25. júna 2018; Európska komisia, Európsky semester 2019: Správa o krajine – Poľsko, 27. február 2019, SWD(2019)1020 final, s. 42; predsedovia Európskej siete súdnych rád, Siete predsedov najvyšších súdov EÚ a Európskeho združenia sudcov, list z 20. septembra 2019; GRECO, Ďalší postup v nadväznosti na dodatok k hodnotiacej správe o štvrtom kole rokovaní (článok 34) – Poľsko, 6. december 2019, ods. 65; PZ RE, uznesenie 2316 (2020) z 28. januára 2020 o fungovaní demokratických inštitúcií v Poľsku, ods. 4.

(82)  Pozri aj Komisár Rady Európy pre ľudské práva, list predsedovi vlády Poľska, 19. januára 2018; spoločné vyhlásenie na vyjadrenie podpory poľskému komisárovi pre ľudské práva, ktoré podpísali ENNHRI, Equinet, GANHRI, IOI, OHCHR Europe, jún 2019.

(83)  Výbor pre ľudské práva OSN, Záverečné pripomienky k siedmej pravidelnej správe Poľska, 23. november 2016, ods. 33.

(84)  Benátska komisia a generálne riaditeľstvo pre ľudské práva a právny štát (DGI) Rady Európy, naliehavé spoločné stanovisko zo 16. januára 2020, ods. 59.

(85)  Rozsudok Súdneho dvora z 26. marca 2020, Simpson/Rada a HG/Komisia, spojené veci C-542/18 RX-II a C-543/18 RX-II, ECLI:EU:C:2020:232, ods. 57.

(86)  Pozri aj svetový rebríček slobody tlače, v ktorom Poľsko od roku 2015 spadlo z 18. na 62. miesto.

(87)  Platforma Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov, Výročná správa za rok 2020, marec 2020, s. 42.

(88)  Rada Európy, odporúčanie Výboru ministrov CM/Rec(2016)4 z 13. apríla 2016 členským štátom o ochrane žurnalistiky a bezpečnosti novinárov a iných mediálnych subjektov.

(89)  International Press Institute (IPI) Tracker on Press Freedom Violations Linked to COVID-19 Coverage [Nástroj Medzinárodného tlačového inštitútu (IPI) na monitorovanie porušení slobody tlače počas epidémie ochorenia COVID-19], https://ipi.media/covid19-media-freedom-monitoring/.

(90)  Rada Európy, Organizácia amerických štátov et al., Vyhlásenie Globálneho fóra o akademickej slobode, inštitucionálnej autonómii a budúcnosti demokracie, 21. júna 2019.

(91)  Ustawa z dnia 18 grudnia 1998 r. o Instytucie Pamięci Narodowej – Komisji Ścigania Zbrodni przeciwko Narodowi Polskiemu (Dz.U. 1998 nr 155 poz. 1016).

(92)  Pozri aj vyhlásenie zástupcu OBSE z 28. júna 2018 o slobode médií.

(93)  Ustawa z dnia 24 lipca 2015 r. – Prawo o zgromadzeniach (Dz.U. 2015 poz. 1485).

(94)  Ustawa z dnia 13 grudnia 2016 r. o zmianie ustawy – Prawo o zgromadzeniach (Dz.U. 2017 poz. 579).

(95)  Pozri aj oznámenie odborníkov OSN z 23. apríla 2018, v ktorom vyzývajú Poľsko, aby zabezpečilo slobodnú a plnú účasť na rokovaniach o klíme.

(96)  Poľský komisár pre ľudské práva, list ministerstvu vnútra a správnych záležitostí, 6. mája 2020.

(97)  Ustawa z dnia 15 września 2017 r. o Narodowym Instytucie Wolności – Centrum Rozwoju Społeczeństwa Obywatelskiego (Dz.U. 2017 poz. 1909).

(98)  OBSE/ODIHR, stanovisko k návrhu poľského zákona o Národnom inštitúte slobody – Centre pre rozvoj občianskej spoločnosti, Varšava, 22. augusta 2017.

(99)  EHSV, Správa o základných právach a právnom štáte: vnútroštátny vývoj z pohľadu občianskej spoločnosti v rokoch 2018 – 2019, jún 2020, s. 41 – 42.

(100)  EHSV, tlačové vyhlásenie s názvom Znepokojujúci tlak na občiansku spoločnosť: poľská členka EHSV sa stáva terčom odvetných útokov vlády a MVO viac nemajú možnosť vyberať si vlastných kandidátov, 23. júna 2020.

(101)  Tlačová správa ministra životného prostredia v spolupráci s ministrom spravodlivosti, 7. augusta 2020, https://www.gov.pl/web/srodowisko/nowe-prawo-wzmocni--przejrzystosc-finansowania-organizacji-pozarzadowych.

(102)  Ustawa z dnia 6 kwietnia 1990 r. o Policji (Dz.U. 1990 nr 30 poz. 179).

(103)  OSN, Výbor pre ľudské práva, Záverečné pripomienky k siedmej pravidelnej správe Poľska, 23. novembra 2016, ods. 39 – 40. Pozri aj oznámenie odborníkov OSN, v ktorom vyzývajú Poľsko, aby zabezpečilo slobodnú a plnú účasť na rokovaniach o klíme, 23. apríla 2018.

(104)  EDPB, list o zverejnení údajov týkajúcich sa prezidentských volieb v Poľsku, 5. mája 2020.

(105)  Komisárka Rady Európy pre ľudské práva, vyhlásenie zo 14. apríla 2020.

(106)  V roku 2017 predstavovalo umelé prerušenie tehotenstva z dôvodu postihnutia plodu 97,9 % všetkých zákrokov: Centrum pre zdravotnícke informačné systémy, správy Programu pre štatistický výskum Verejného štatistického úradu MZ-29 zverejnené na webovom sídle poľského Sejmu. Sprawozdanie Rady Ministrów z wykonywania oraz o skutkach stosowania w 2016 r. ustawy z dnia 7 stycznia 1993 r. o planowaniu rodziny, ochronie płodu ludzkiego i warunkach dopuszczalności przerywania ciąży (Dz. U. poz. 78, z późnn. zm.).

(107)  Pozri aj dokument komisára Rady Európy pre ľudské práva z decembra 2017 s názvom Sexuálne a reprodukčné zdravie a práva žien v Európe; vyhlásenie odborníkov OSN, ktorí poskytujú poradenstvo pracovnej skupine OSN pre otázky diskriminácie žien z 22. marca 2018, a vyhlásenie komisárky Rady Európy pre ľudské práva zo 14. apríla 2020.

(108)  Ustawa z dnia 16 lipca 2020 r. o zmianie ustawy o zawodach lekarza i lekarza dentysty oraz niektórych innych ustaw (not yet published in the Official Journal).

(109)  Ustawa z dnia 5 grudnia 1996 r. o zawodach lekarza i lekarza dentysty (Dz.U. 1997 nr 28 poz. 152).

(110)  Rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z 20. marca 2007, Tysiąc/Poľsko (žiadosť č. 5410/03); rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z 20. marca 2007, R. R./Poľsko (žiadosť č. 27617/04); rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z 30. októbra 2012, P. a S./Poľsko (žiadosť č. 57375/08).

(111)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. novembra 2017, ods.18; PZ RE, uznesenie č. 2316 (2020) z 28. januára 2020 o fungovaní demokratických inštitúcií v Poľsku, ods. 14; Výbor OSN pre ľudské práva, Záverečné pripomienky k siedmej pravidelnej správe Poľska, 23. novembra 2016, CCPR/C/POL/CO/7, ods. 15 – 18.

(112)  Výbor OSN pre odstránenie rasovej diskriminácie, Spoločné záverečné pripomienky k dvadsiatej druhej až dvadsiatej štvrtej pravidelnej správe Poľska, august 2019.

(113)  Tamtiež.

(114)  Ministerstvo spravodlivosti, tlačová správa „Návrh vypovedania Istanbulského dohovoru“, 25. júla 2020, https://www.gov.pl/web/sprawiedliwosc/ministerstwo-sprawiedliwosci-konwencja-stambulska-powinna-zostac-wypowiedziana-poniewaz-jest-sprzeczna-z-prawami-konstytucyjnymi.

(115)  Smernica Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (Ú. v. ES L 303, 2.12.2000, s. 16).

(116)  Európska komisia, GR REGIO, list orgánom poľských regiónov Lublin, Lodž, Malopoľsko, Podkarpatské vojvodstvo a Svätokrížske vojvodstvo, 27. mája 2020. Pozri aj rozsudok Súdneho dvora z 23. apríla 2020, Associazione Avvocatura per i diritti LGBTI, C-507/18, ECLI:EU:C:2020:289.

(117)  Rozsudok Súdneho dvora z 5. júna 2018, Coman, C-673/16, ECLI:EU:C:2018:385; rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z 2. marca 2010, Kozak/Poľsko (žiadosť č. 13102/02); rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z 22. januára 2008, E. B./Francúzsko (žiadosť č. 43546/02); rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z 19. februára 2013, X a iní/Rakúsko (žiadosť č. 19010/07); rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z 30. júna 2016, Taddeucci a McCall/Taliansko (žiadosť č. 51362/09); rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z 21. júla 2015, Oliari a iní/Taliansko (žiadosti č. 18766/11 a 36030/11); rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva zo 14. decembra 2017, Orlandi a iní/Taliansko (žiadosti č. 26431/12, 26742/12, 44057/12 a 60088/12); rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva zo 14. januára 2020, Beizaras a Levickas/Litva (žiadosť č. 41288/15);

(118)  Poľský komisár pre ľudské práva, tlačová správa, Národný mechanizmus na predchádzanie mučeniu (KMPT), návštevy v policajných zariadeniach určených na zaistenie po nočnom zadržiavaní vo Varšave, 11. augusta 2020, https://www.rpo.gov.pl/en/content/national-preventive-mechanism-prevention-torture-kmpt-visits-police-places-detention-after-overnight.

(119)  Stanovisko poľského episkopátu k otázkam LGBT+, august 2020, https://episkopat.pl/wp-content/uploads/2020/08/Stanowisko-Konferencji-Episkopatu-Polski-w-kwestii-LGBT.pdf.

(120)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0032.

(121)  Nezávislý expert OSN na ochranu pred násilím a diskrimináciou z dôvodu sexuálnej orientácie a rodovej identity, správa o konverznej terapii, máj 2020, https://undocs.org/A/HRC/44/53.

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/334 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/334

---

P9_TA(2020)0236

Udržateľný trh železničnej dopravy vzhľadom na pandémiu COVID-19 ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú opatrenia pre udržateľný trh železničnej dopravy vzhľadom na pandémiu COVID-19 (COM(2020)0260 – C9-0186/2020 – 2020/0127(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2021/C 385/34)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0260), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0260),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 91 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0186/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 91 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0186/2020),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. júla 2020 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. júla 2020 (1),

| — | po porade s Výborom regiónov, |
| --- | --- |

—

po porade s Výborom regiónov,

| — | so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 9. septembra 2020, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 9. septembra 2020, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na články 59 a 163 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 59 a 163 rokovacieho poriadku,

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

---

P9_TC1-COD(2020)0127

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 17. septembra 2020 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/..., ktorým sa stanovujú opatrenia pre udržateľný trh železničnej dopravy vzhľadom na výskyt ochorenia COVID-19

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2020/1429.)

---

| 22.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 385/335 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 385/335

---

P9_TA(2020)0237

Návrh opravného rozpočtu č. 8: Zvýšenie platobných rozpočtových prostriedkov pre nástroj núdzovej podpory na financovanie stratégie v oblasti vakcinácie proti ochoreniu COVID-19 a pre dosah Investičnej iniciatívy v reakcii na koronavírus Plus

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. septembra 2020 o pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 8/2020 na rozpočtový rok 2020 – Zvýšenie platobných rozpočtových prostriedkov pre nástroj núdzovej podpory na financovanie stratégie v oblasti vakcinácie proti ochoreniu COVID-19 a pre dosah Investičnej iniciatívy v reakcii na koronavírus Plus (10696/2020 – C9-0290/2020 – 2020/1997(BUD))

(2021/C 385/35)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 314 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 314 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 106a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 106a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (1), a najmä na jeho článok 44, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (1), a najmä na jeho článok 44,

| — | so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2020 prijatý s konečnou platnosťou 27. novembra 2019 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2020 prijatý s konečnou platnosťou 27. novembra 2019 (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (3),

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (4),

| — | so zreteľom na návrh opravného rozpočtu č. 8/2020, ktorý prijala Komisia 28. augusta 2020 (COM(2020)0900), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh opravného rozpočtu č. 8/2020, ktorý prijala Komisia 28. augusta 2020 (COM(2020)0900),

| — | so zreteľom na pozíciu k návrhu opravného rozpočtu č. 8/2020, ktorú prijala Rada 11. septembra 2020 a postúpila Európskemu parlamentu v ten istý deň (10696/2020 – C9-0290/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pozíciu k návrhu opravného rozpočtu č. 8/2020, ktorú prijala Rada 11. septembra 2020 a postúpila Európskemu parlamentu v ten istý deň (10696/2020 – C9-0290/2020),

| — | so zreteľom na články 94, 96 a 163 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 94, 96 a 163 rokovacieho poriadku,

| 1. | schvaľuje pozíciu Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 8/2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby vyhlásil opravný rozpočet č. 6/2020 za prijatý s konečnou platnosťou a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 57, 27.2.2020.

(3)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

---