# Europos Sąjungos C 362/2021

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 362 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 64 metai2021m. rugsėjo 8d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 362

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

64 metai2021m. rugsėjo 8d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2020–2021 M. SESIJA2020 m. birželio 17–19 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2020–2021 M. SESIJA2020 m. birželio 17–19 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2020 m. birželio 18 d., ketvirtadienis |
| 2021/C 362/01 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl papildomo finansavimo mialginio encefalomielito biomedicininiams moksliniams tyrimams (2020/2580(RSP)) | 2 |
| 2021/C 362/02 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento pozicijos dėl Konferencijos dėl Europos ateities (2020/2657(RSP)) | 6 |
| 2021/C 362/03 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos strategijos dėl negalios po 2020 m. (2019/2975(RSP)) | 8 |
| 2021/C 362/04 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija Konkurencijos politika. 2019 m. metinė ataskaita (2019/2131(INI)) | 22 |
| | 2020 m. birželio 19 d., penktadienis |
| 2021/C 362/05 | 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Čekijos Respublikos ministro pirmininko netinkamo ES fondų panaudojimo ir galimo interesų konflikto tyrimo atnaujinimo (2019/2987(RSP)) | 37 |
| 2021/C 362/06 | 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija Bankų sąjunga. 2019 m. metinė ataskaita (2019/2130(INI)) | 45 |
| 2021/C 362/07 | 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl transporto ir turizmo 2020 m. ir vėliau (2020/2649(RSP)) | 55 |
| 2021/C 362/08 | 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl antirasistinių protestų po George’o Floydo mirties (2020/2685(RSP)) | 63 |
| 2021/C 362/09 | 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Honkongui taikomo Kinijos Liaudies Respublikos nacionalinio saugumo įstatymo ir dėl būtinybės ES ginti Honkongo aukšto lygio autonomiją (2020/2665(RSP)) | 71 |
| 2021/C 362/10 | 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Šengeno erdvėje po COVID 19 protrūkio (2020/2640(RSP)) | 77 |
| 2021/C 362/11 | 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų apsaugos Europoje COVID-19 krizės metu (2020/2664(RSP)) | 82 |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2020 m. birželio 18 d., ketvirtadienis |
| 2021/C 362/12 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rekomendacija dėl derybų dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste (2020/2023(INI)) | 90 |
| | 2020 m. birželio 19 d., penktadienis |
| 2021/C 362/13 | 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2020 m. birželio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (2019/2209(INI)) | 114 |
| 2021/C 362/14 | 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Vakarų Balkanų po 2020 m. aukščiausiojo lygio susitikimo (2019/2210(INI)) | 129 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2020 m. birželio 18 d., ketvirtadienis

2021/C 362/01

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl papildomo finansavimo mialginio encefalomielito biomedicininiams moksliniams tyrimams (2020/2580(RSP))

2

2021/C 362/02

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento pozicijos dėl Konferencijos dėl Europos ateities (2020/2657(RSP))

6

2021/C 362/03

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos strategijos dėl negalios po 2020 m. (2019/2975(RSP))

8

2021/C 362/04

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija Konkurencijos politika. 2019 m. metinė ataskaita (2019/2131(INI))

22

2020 m. birželio 19 d., penktadienis

2021/C 362/05

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Čekijos Respublikos ministro pirmininko netinkamo ES fondų panaudojimo ir galimo interesų konflikto tyrimo atnaujinimo (2019/2987(RSP))

37

2021/C 362/06

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija Bankų sąjunga. 2019 m. metinė ataskaita (2019/2130(INI))

45

2021/C 362/07

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl transporto ir turizmo 2020 m. ir vėliau (2020/2649(RSP))

55

2021/C 362/08

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl antirasistinių protestų po George’o Floydo mirties (2020/2685(RSP))

63

2021/C 362/09

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Honkongui taikomo Kinijos Liaudies Respublikos nacionalinio saugumo įstatymo ir dėl būtinybės ES ginti Honkongo aukšto lygio autonomiją (2020/2665(RSP))

71

2021/C 362/10

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Šengeno erdvėje po COVID 19 protrūkio (2020/2640(RSP))

77

2021/C 362/11

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų apsaugos Europoje COVID-19 krizės metu (2020/2664(RSP))

82

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2020 m. birželio 18 d., ketvirtadienis

2021/C 362/12

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rekomendacija dėl derybų dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste (2020/2023(INI))

90

2020 m. birželio 19 d., penktadienis

2021/C 362/13

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2020 m. birželio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (2019/2209(INI))

114

2021/C 362/14

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Vakarų Balkanų po 2020 m. aukščiausiojo lygio susitikimo (2019/2210(INI))

129

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2020 m. birželio 17 d., trečiadienis |
| 2021/C 362/15 | 2020 m. birželio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Gunnaro Becko (Gunnar Beck) imunitetą (2019/2154(IMM)) | 141 |
| 2021/C 362/16 | 2020 m. birželio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Guy Verhofstadto (Guy Verhofstadt) imunitetą (2019/2149(IMM)) | 143 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2020 m. birželio 17 d., trečiadienis

2021/C 362/15

2020 m. birželio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Gunnaro Becko (Gunnar Beck) imunitetą (2019/2154(IMM))

141

2021/C 362/16

2020 m. birželio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Guy Verhofstadto (Guy Verhofstadt) imunitetą (2019/2149(IMM))

143

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2020 m. birželio 17 d., trečiadienis |
| 2021/C 362/17 | 2020 m. birželio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (05639/2/2020 – C9-0132/2020 – 2018/0178(COD) | 145 |
| 2021/C 362/18 | 2020 m. birželio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 862/2007 dėl Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos (15300/1/2019 – C9-0102/2020 – 2018/0154(COD)) | 146 |
| | 2020 m. birželio 18 d., ketvirtadienis |
| 2021/C 362/19 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo (2019–2024 m.) sudarymo projekto (08662/1/2019 – C9-0004/2019 – 2019/0078(NLE)) | 147 |
| 2021/C 362/20 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo (2019–2024 m.) sudarymo projekto (08662/2019 – C9-0004/2019 – 2019/0078M(NLE)) | 148 |
| 2021/C 362/21 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Bisau Gvinėjos Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo (2019–2024 m.) sudarymo projekto (08928/2019 – C9-0011/2019 – 2019/0090(NLE)) | 152 |
| 2021/C 362/22 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Bisau Gvinėjos Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo (2019–2024 m.) sudarymo projekto (08928/2019 – C9-0011/2019 – 2019/0090M(NLE)) | 153 |
| 2021/C 362/23 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl San Tomė ir Prinsipės Demokratinės Respublikos ir Europos bendrijos žuvininkystės partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo sudarymo projekto (12199/2019 – C9-0001/2020 – 2019/0173(NLE)) | 158 |
| 2021/C 362/24 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo pasikeičiant laiškais derybų pagal 1994 m. GATT XXVIII straipsnį dėl Šveicarijos PPO nuolaidų, susijusių su mėsa su prieskoniais, pakeitimo kontekste sudarymo projekto (12482/2019 – C9-0194/2019 – 2019/0196(NLE)) | 159 |
| 2021/C 362/25 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (EGF/2020/000 TA 2020 – Komisijos iniciatyva teikiama techninė pagalba) (COM(2020)0146 – C9-0112/2020 – 2020/2062(BUD)) | 160 |
| 2021/C 362/26 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Portugalijai, Ispanijai, Italijai ir Austrijai (COM(2020)0200 – C9-0127/2020 – 2020/2068(BUD)) | 164 |
| 2021/C 362/27 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 3/2020 projekto dėl 2019 finansinių metų pertekliaus įrašymo į biudžetą (07764/2020 – C9-0131/2020 – 2020/2061(BUD)) | 166 |
| 2021/C 362/28 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 4/2020 projekto, pridedamo prie pasiūlymo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Portugalijai, Ispanijai, Italijai ir Austrijai (08097/2020 – C9-0146/2020 – 2020/2069(BUD)) | 168 |
| 2021/C 362/29 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Moldovos Respublikos bendrosios aviacijos erdvės susitarimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (14205/2019 – C9-0192/2019 – 2012/0006(NLE)) | 170 |
| 2021/C 362/30 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Moldovos Respublikos bendrosios aviacijos erdvės susitarimas, sudarymo Sąjungos ir jos valstybių narių vardu projekto (07048/2015 – C9-0195/2019 – 2015/0035(NLE)) | 171 |
| 2021/C 362/31 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, iš dalies keičiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimą dėl oro susisiekimo, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą, projekto (06198/2013 – C9-0006/2019 – 2007/0181(NLE)) | 172 |
| 2021/C 362/32 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (14209/2019 – C9-0193/2019 – 2010/0180(NLE)) | 173 |
| 2021/C 362/33 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos sudarymo projekto (14185/2019 – C9-0191/2019 – 2018/0155(NLE)) | 174 |
| 2021/C 362/34 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Gruzijos bendrosios aviacijos erdvės susitarimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (09556/2019 – C9-0013/2019 – 2010/0186(NLE)) | 175 |
| 2021/C 362/35 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Izraelio Valstybės Vyriausybės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimo sudarymo projekto (14207/2019 – C9-0196/2019 – 2012/0324(NLE)) | 176 |
| 2021/C 362/36 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2020 m. gegužės 4 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo dėl COVID-19 pandemijos 2020 m. nukrypstama nuo Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2017/891 vaisių ir daržovių sektoriaus nuostatų ir nuo Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2016/1149 vyno sektoriaus nuostatų (C(2020)02908 – 2020/2636(DEA)) | 177 |
| 2021/C 362/37 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2020 m. gegužės 28 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo iš dalies keičiamas 2015 m. spalio 26 d. Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/101, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 105 straipsnio 14 dalį papildomos to reglamento nuostatos dėl rizikos ribojimo principais pagrįsto vertinimo techninių reguliavimo standartų (C(2020)03428 – 2020/2668(DEA)) | 179 |
| 2021/C 362/38 | P9_TA(2020)0157Reglamentų (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) 2019/876 dalinis keitimas dėl patikslinimų, padarytų reaguojant į COVID-19 pandemiją ***I2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl patikslinimų, padarytų reaguojant į COVID-19 pandemiją, iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) 2019/876 (COM(2020)0310 – C9-0122/2020 – 2020/0066(COD))P9_TC1-COD(2020)0066Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. birželio 18 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/..., kuriuo dėl tam tikrų patikslinimų, padarytų reaguojant į COVID-19 pandemiją, iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) 2019/876 | 180 |
| 2021/C 362/39 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Pakomitečio mokesčių klausimais įsteigimo (2020/2681(RSO)) | 181 |
| 2021/C 362/40 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Specialiojo kovos su vėžiu komiteto sudarymo ir jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų laiko nustatymo (2020/2682(RSO)) | 182 |
| 2021/C 362/41 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl specialiojo komiteto dėl užsienio šalių kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją, sudarymo ir jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų laiko nustatymo (2020/2683(RSO)) | 186 |
| 2021/C 362/42 | 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Specialiojo komiteto dirbtinio intelekto skaitmeniniame amžiuje klausimais sudarymo ir jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų laiko nustatymo (2020/2684(RSO)) | 189 |
| | 2020 m. birželio 19 d., penktadienis |
| 2021/C 362/43 | 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento sprendimas dėl tyrimo komiteto, kuris ištirtų tariamus pažeidimus ir netinkamo administravimo atvejus taikant Sąjungos teisę, susijusią su gyvūnų apsauga juos vežant Sąjungoje ir už jos ribų, sudarymo ir jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų laiko nustatymo (2020/2690(RSO)) | 191 |
| 2021/C 362/44 | 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. biudžeto sudarymo bendrųjų gairių, III skirsnis – Komisija (2019/2213(BUD)) | 195 |
| 2021/C 362/45 | 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria siekiant patenkinti neatidėliotiną poreikį dėl COVID-19 pandemijos atidėti tam tikrus apmokestinimo srities informacijos pateikimo ir mainų terminus iš dalies keičiama Direktyva 2011/16/ES (COM(2020)0197 – C9-0134/2020 – 2020/0081(CNS)) | 205 |
| 2021/C 362/46 | P9_TA(2020)0171Išimtinė laikina EŽŪFKP parama reaguojant į COVID-19 protrūkį (Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 dalinis pakeitimas) ***I2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl konkrečių priemonių išimtinei laikinai EŽŪFKP paramai reaguojant į COVID-19 protrūkį teikti iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 (COM(2020)0186 – C9-0128/2020 – 2020/0075(COD))P9_TC1-COD(2020)0075Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. birželio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1305/2013, kiek tai susiję su konkrečia priemone, kuria suteikiama išimtinė laikina parama Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), reaguojant į COVID-19 protrūkį | 208 |
| 2021/C 362/47 | 2020 m. birželio 19 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo, atsižvelgiant į COVID-19 protrūkį, nustatomos laikinosios priemonės, susijusios su Reglamente (ES) 2019/788 dėl Europos piliečių iniciatyvos nustatytais rinkimo, tikrinimo ir nagrinėjimo etapų terminais (COM(2020)0221 – C9-0142/2020 – 2020/0099(COD)) | 209 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2020 m. birželio 17 d., trečiadienis

2021/C 362/17

2020 m. birželio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (05639/2/2020 – C9-0132/2020 – 2018/0178(COD)

145

2021/C 362/18

2020 m. birželio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 862/2007 dėl Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos (15300/1/2019 – C9-0102/2020 – 2018/0154(COD))

146

2020 m. birželio 18 d., ketvirtadienis

2021/C 362/19

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo (2019–2024 m.) sudarymo projekto (08662/1/2019 – C9-0004/2019 – 2019/0078(NLE))

147

2021/C 362/20

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo (2019–2024 m.) sudarymo projekto (08662/2019 – C9-0004/2019 – 2019/0078M(NLE))

148

2021/C 362/21

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Bisau Gvinėjos Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo (2019–2024 m.) sudarymo projekto (08928/2019 – C9-0011/2019 – 2019/0090(NLE))

152

2021/C 362/22

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Bisau Gvinėjos Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo (2019–2024 m.) sudarymo projekto (08928/2019 – C9-0011/2019 – 2019/0090M(NLE))

153

2021/C 362/23

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl San Tomė ir Prinsipės Demokratinės Respublikos ir Europos bendrijos žuvininkystės partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo sudarymo projekto (12199/2019 – C9-0001/2020 – 2019/0173(NLE))

158

2021/C 362/24

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo pasikeičiant laiškais derybų pagal 1994 m. GATT XXVIII straipsnį dėl Šveicarijos PPO nuolaidų, susijusių su mėsa su prieskoniais, pakeitimo kontekste sudarymo projekto (12482/2019 – C9-0194/2019 – 2019/0196(NLE))

159

2021/C 362/25

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (EGF/2020/000 TA 2020 – Komisijos iniciatyva teikiama techninė pagalba) (COM(2020)0146 – C9-0112/2020 – 2020/2062(BUD))

160

2021/C 362/26

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Portugalijai, Ispanijai, Italijai ir Austrijai (COM(2020)0200 – C9-0127/2020 – 2020/2068(BUD))

164

2021/C 362/27

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 3/2020 projekto dėl 2019 finansinių metų pertekliaus įrašymo į biudžetą (07764/2020 – C9-0131/2020 – 2020/2061(BUD))

166

2021/C 362/28

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 4/2020 projekto, pridedamo prie pasiūlymo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Portugalijai, Ispanijai, Italijai ir Austrijai (08097/2020 – C9-0146/2020 – 2020/2069(BUD))

168

2021/C 362/29

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Moldovos Respublikos bendrosios aviacijos erdvės susitarimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (14205/2019 – C9-0192/2019 – 2012/0006(NLE))

170

2021/C 362/30

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Moldovos Respublikos bendrosios aviacijos erdvės susitarimas, sudarymo Sąjungos ir jos valstybių narių vardu projekto (07048/2015 – C9-0195/2019 – 2015/0035(NLE))

171

2021/C 362/31

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, iš dalies keičiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimą dėl oro susisiekimo, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą, projekto (06198/2013 – C9-0006/2019 – 2007/0181(NLE))

172

2021/C 362/32

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (14209/2019 – C9-0193/2019 – 2010/0180(NLE))

173

2021/C 362/33

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos sudarymo projekto (14185/2019 – C9-0191/2019 – 2018/0155(NLE))

174

2021/C 362/34

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Gruzijos bendrosios aviacijos erdvės susitarimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (09556/2019 – C9-0013/2019 – 2010/0186(NLE))

175

2021/C 362/35

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Izraelio Valstybės Vyriausybės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimo sudarymo projekto (14207/2019 – C9-0196/2019 – 2012/0324(NLE))

176

2021/C 362/36

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2020 m. gegužės 4 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo dėl COVID-19 pandemijos 2020 m. nukrypstama nuo Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2017/891 vaisių ir daržovių sektoriaus nuostatų ir nuo Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2016/1149 vyno sektoriaus nuostatų (C(2020)02908 – 2020/2636(DEA))

177

2021/C 362/37

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2020 m. gegužės 28 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo iš dalies keičiamas 2015 m. spalio 26 d. Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/101, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 105 straipsnio 14 dalį papildomos to reglamento nuostatos dėl rizikos ribojimo principais pagrįsto vertinimo techninių reguliavimo standartų (C(2020)03428 – 2020/2668(DEA))

179

2021/C 362/38

P9_TA(2020)0157Reglamentų (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) 2019/876 dalinis keitimas dėl patikslinimų, padarytų reaguojant į COVID-19 pandemiją ***I2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl patikslinimų, padarytų reaguojant į COVID-19 pandemiją, iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) 2019/876 (COM(2020)0310 – C9-0122/2020 – 2020/0066(COD))P9_TC1-COD(2020)0066Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. birželio 18 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/..., kuriuo dėl tam tikrų patikslinimų, padarytų reaguojant į COVID-19 pandemiją, iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) 2019/876

180

2021/C 362/39

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Pakomitečio mokesčių klausimais įsteigimo (2020/2681(RSO))

181

2021/C 362/40

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Specialiojo kovos su vėžiu komiteto sudarymo ir jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų laiko nustatymo (2020/2682(RSO))

182

2021/C 362/41

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl specialiojo komiteto dėl užsienio šalių kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją, sudarymo ir jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų laiko nustatymo (2020/2683(RSO))

186

2021/C 362/42

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Specialiojo komiteto dirbtinio intelekto skaitmeniniame amžiuje klausimais sudarymo ir jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų laiko nustatymo (2020/2684(RSO))

189

2020 m. birželio 19 d., penktadienis

2021/C 362/43

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento sprendimas dėl tyrimo komiteto, kuris ištirtų tariamus pažeidimus ir netinkamo administravimo atvejus taikant Sąjungos teisę, susijusią su gyvūnų apsauga juos vežant Sąjungoje ir už jos ribų, sudarymo ir jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų laiko nustatymo (2020/2690(RSO))

191

2021/C 362/44

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. biudžeto sudarymo bendrųjų gairių, III skirsnis – Komisija (2019/2213(BUD))

195

2021/C 362/45

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria siekiant patenkinti neatidėliotiną poreikį dėl COVID-19 pandemijos atidėti tam tikrus apmokestinimo srities informacijos pateikimo ir mainų terminus iš dalies keičiama Direktyva 2011/16/ES (COM(2020)0197 – C9-0134/2020 – 2020/0081(CNS))

205

2021/C 362/46

P9_TA(2020)0171Išimtinė laikina EŽŪFKP parama reaguojant į COVID-19 protrūkį (Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 dalinis pakeitimas) ***I2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl konkrečių priemonių išimtinei laikinai EŽŪFKP paramai reaguojant į COVID-19 protrūkį teikti iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 (COM(2020)0186 – C9-0128/2020 – 2020/0075(COD))P9_TC1-COD(2020)0075Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. birželio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1305/2013, kiek tai susiję su konkrečia priemone, kuria suteikiama išimtinė laikina parama Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), reaguojant į COVID-19 protrūkį

208

2021/C 362/47

2020 m. birželio 19 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo, atsižvelgiant į COVID-19 protrūkį, nustatomos laikinosios priemonės, susijusios su Reglamente (ES) 2019/788 dėl Europos piliečių iniciatyvos nustatytais rinkimo, tikrinimo ir nagrinėjimo etapų terminais (COM(2020)0221 – C9-0142/2020 – 2020/0099(COD))

209

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

2021 9 8

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2020–2021 M. SESIJA

2020 m. birželio 17–19 d. posėdžiai

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2020 m. birželio 18 d., ketvirtadienis

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/2

---

P9_TA(2020)0140

Prašymas skirti lėšų mialginio encefalomielito biomedicininiams moksliniams tyrimams

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl papildomo finansavimo mialginio encefalomielito biomedicininiams moksliniams tyrimams (2020/2580(RSP))

(2021/C 362/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 168 straipsnį ir 179–181 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 168 straipsnį ir 179–181 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 2 d. klausimą Komisijai, į kurį atsakoma raštu, dėl mialginio encefalomielito tyrimų (E-002599/2019) ir į 2019 m. spalio 28 d. Komisijos atsakymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 2 d. klausimą Komisijai, į kurį atsakoma raštu, dėl mialginio encefalomielito tyrimų (E-002599/2019) ir į 2019 m. spalio 28 d. Komisijos atsakymą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 4 d. klausimą Komisijai, į kurį atsakoma raštu, dėl lėtinio nuovargio sindromo (E-006124/2018) ir į 2019 m. sausio 30 d. Komisijos atsakymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 4 d. klausimą Komisijai, į kurį atsakoma raštu, dėl lėtinio nuovargio sindromo (E-006124/2018) ir į 2019 m. sausio 30 d. Komisijos atsakymą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 28 d. Komisijai pateiktą klausimą, į kurį atsakoma raštu, tema „Mialginis encefalomielitas: Pasaulio sveikatos organizacijos pripažinimas ir Komisijos parama moksliniams tyrimams ir mokymui“ (E-004360/2018) ir į 2018 m. lapkričio 1 d. Komisijos atsakymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 28 d. Komisijai pateiktą klausimą, į kurį atsakoma raštu, tema „Mialginis encefalomielitas: Pasaulio sveikatos organizacijos pripažinimas ir Komisijos parama moksliniams tyrimams ir mokymui“ (E-004360/2018) ir į 2018 m. lapkričio 1 d. Komisijos atsakymą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 9 d. klausimą Komisijai, į kurį atsakoma raštu, dėl mialginio encefalomielito ir lėtinio nuovargio sindromo tyrimų finansavimo (E-006901/2017) ir į 2017 m. gruodžio 18 d. Komisijos atsakymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 9 d. klausimą Komisijai, į kurį atsakoma raštu, dėl mialginio encefalomielito ir lėtinio nuovargio sindromo tyrimų finansavimo (E-006901/2017) ir į 2017 m. gruodžio 18 d. Komisijos atsakymą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 227 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 227 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Peticijų komitetas gavo keletą peticijų, kuriose išreikštas susirūpinimas dėl gydymo nebuvimo ir dėl šiuo metu nepakankamo finansavimo, skiriamo mialginio encefalomielito ir lėtinio nuovargio sindromo (angl. ME/CFS) biomedicininiams tyrimams ES; |
| --- | --- |

A.

kadangi Peticijų komitetas gavo keletą peticijų, kuriose išreikštas susirūpinimas dėl gydymo nebuvimo ir dėl šiuo metu nepakankamo finansavimo, skiriamo mialginio encefalomielito ir lėtinio nuovargio sindromo (angl. ME/CFS) biomedicininiams tyrimams ES;

| B. | kadangi pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnį kiekvienas asmuo turi „teisę į gydymą nacionalinių teisės aktų ir praktikos nustatyta tvarka“, o kituose tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose, įskaitant Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą ir Neįgaliųjų teisių konvenciją, pripažįstama arba nurodoma teisė į sveikatą ar jos elementai, pvz., teisė į medicininę priežiūrą; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnį kiekvienas asmuo turi „teisę į gydymą nacionalinių teisės aktų ir praktikos nustatyta tvarka“, o kituose tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose, įskaitant Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą ir Neįgaliųjų teisių konvenciją, pripažįstama arba nurodoma teisė į sveikatą ar jos elementai, pvz., teisė į medicininę priežiūrą;

| C. | kadangi valstybių narių ir Sąjungos veiksmais turi būti siekiama gerinti visuomenės sveikatą; kadangi šis tikslas turėtų būti pasiektas Sąjungai remiant valstybes nares, stiprinant bendradarbiavimą ir skatinant ligų priežasčių, plitimo ir prevencijos mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi valstybių narių ir Sąjungos veiksmais turi būti siekiama gerinti visuomenės sveikatą; kadangi šis tikslas turėtų būti pasiektas Sąjungai remiant valstybes nares, stiprinant bendradarbiavimą ir skatinant ligų priežasčių, plitimo ir prevencijos mokslinius tyrimus;

| D. | kadangi ME/CFS yra sekinanti, lėtinė ir daugiasisteminė nežinomos etiologijos liga, kurios simptomai, sunkumas ir progresavimas labai skiriasi; |
| --- | --- |

D.

kadangi ME/CFS yra sekinanti, lėtinė ir daugiasisteminė nežinomos etiologijos liga, kurios simptomai, sunkumas ir progresavimas labai skiriasi;

| E. | kadangi Pasaulio sveikatos organizacija pagal Tarptautinę ligų klasifikaciją (ICD-11) ME/CFS klasifikuoja kaip nervų sistemos sutrikimą, žymimą kodu 8E49 (povirusinis nuovargio sindromas); |
| --- | --- |

E.

kadangi Pasaulio sveikatos organizacija pagal Tarptautinę ligų klasifikaciją (ICD-11) ME/CFS klasifikuoja kaip nervų sistemos sutrikimą, žymimą kodu 8E49 (povirusinis nuovargio sindromas);

| F. | kadangi ME/CFS yra sudėtinga, dažnai nedarbingumą sukelianti liga, nes dėl ekstremalaus nuovargio ir kitų fizinių simptomų kasdienė veikla gali tapti neįmanoma; kadangi gyvenimo kokybė gali labai pablogėti, o pacientai, sergantys ME/CFS, kurie dėl ligos galbūt nesikelia iš patalo arba negali išeiti iš namų, patiria didelių kančių, tai turi neigiamų padarinių socialiniams ir šeimos santykiams ir didelių išlaidų visuomenei dėl prarastų darbingumo pajėgumų; |
| --- | --- |

F.

kadangi ME/CFS yra sudėtinga, dažnai nedarbingumą sukelianti liga, nes dėl ekstremalaus nuovargio ir kitų fizinių simptomų kasdienė veikla gali tapti neįmanoma; kadangi gyvenimo kokybė gali labai pablogėti, o pacientai, sergantys ME/CFS, kurie dėl ligos galbūt nesikelia iš patalo arba negali išeiti iš namų, patiria didelių kančių, tai turi neigiamų padarinių socialiniams ir šeimos santykiams ir didelių išlaidų visuomenei dėl prarastų darbingumo pajėgumų;

| G. | kadangi ypatingą dėmesį reikia skirti didelei asmenų, sergančių ME/CFS, socialinės atskirties rizikai; kadangi šiuo požiūriu šia liga sergantiems darbuotojams labai svarbu turėti galimybę išlaikyti savo darbo vietas, kad jie nebūtų izoliuoti; |
| --- | --- |

G.

kadangi ypatingą dėmesį reikia skirti didelei asmenų, sergančių ME/CFS, socialinės atskirties rizikai; kadangi šiuo požiūriu šia liga sergantiems darbuotojams labai svarbu turėti galimybę išlaikyti savo darbo vietas, kad jie nebūtų izoliuoti;

| H. | kadangi reikėtų imtis visų įmanomų priemonių siekiant pritaikyti ME/CFS sergančių darbuotojų darbo sąlygas ir aplinką; kadangi jiems taip pat turėtų būti suteikta teisė į darbo vietos ir darbo laiko pritaikymą; |
| --- | --- |

H.

kadangi reikėtų imtis visų įmanomų priemonių siekiant pritaikyti ME/CFS sergančių darbuotojų darbo sąlygas ir aplinką; kadangi jiems taip pat turėtų būti suteikta teisė į darbo vietos ir darbo laiko pritaikymą;

| I. | kadangi vis dar nėra patvirtintų biomedicininių diagnostinių tyrimų ME/CFS nustatyti, taip pat nėra jokių ES Europos vaistų agentūros patvirtintų gydymo būdų; |
| --- | --- |

I.

kadangi vis dar nėra patvirtintų biomedicininių diagnostinių tyrimų ME/CFS nustatyti, taip pat nėra jokių ES Europos vaistų agentūros patvirtintų gydymo būdų;

| J. | kadangi dėl koordinuoto ir išsamaus duomenų rinkimo ES lygmeniu trūkumo nežinoma apie ME/CFS sergamumo rodiklį ir ligos paplitimą ES, taip pat apie bendrą socialinę ir ekonominę su tuo susijusią naštą; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl koordinuoto ir išsamaus duomenų rinkimo ES lygmeniu trūkumo nežinoma apie ME/CFS sergamumo rodiklį ir ligos paplitimą ES, taip pat apie bendrą socialinę ir ekonominę su tuo susijusią naštą;

| K. | kadangi, remiantis 2019 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos atsakymu į peticiją Nr. 0204/2019, ME/CFS diagnozuota maždaug 24 mln. žmonių visame pasaulyje, tačiau manoma, kad tai sudaro tik 10 proc. visų sergančiųjų ME/CFS; |
| --- | --- |

K.

kadangi, remiantis 2019 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos atsakymu į peticiją Nr. 0204/2019, ME/CFS diagnozuota maždaug 24 mln. žmonių visame pasaulyje, tačiau manoma, kad tai sudaro tik 10 proc. visų sergančiųjų ME/CFS;

| L. | kadangi, Amerikos mialginio encefalomielito ir lėtinio nuovargio sindromo draugijos vertinimu, maždaug 17–24 mln. žmonių visame pasaulyje kenčia nuo ME/CFS; |
| --- | --- |

L.

kadangi, Amerikos mialginio encefalomielito ir lėtinio nuovargio sindromo draugijos vertinimu, maždaug 17–24 mln. žmonių visame pasaulyje kenčia nuo ME/CFS;

| M. | kadangi manoma, kad maždaug du milijonai žmonių ES, nepriklausomai nuo jų etninės kilmės, amžiaus ar lyties, kenčia nuo ME/CFS; kadangi tarp suaugusiųjų labiausiai nukenčia moterys; |
| --- | --- |

M.

kadangi manoma, kad maždaug du milijonai žmonių ES, nepriklausomai nuo jų etninės kilmės, amžiaus ar lyties, kenčia nuo ME/CFS; kadangi tarp suaugusiųjų labiausiai nukenčia moterys;

| N. | kadangi iki šiol ME/CFS yra prastai suprantamas ir dėl to nepakankamai diagnozuojamas dėl nepakankamų sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų žinių apie šią ligą arba dėl sunkumų, su kuriais susiduriama nustatant simptomus, ir dėl to, kad nėra tinkamų diagnostinių tyrimų; kadangi nepakankamas ME/CFS supratimas gali labai trukdyti pacientų profesinio neįgalumo pripažinimui; |
| --- | --- |

N.

kadangi iki šiol ME/CFS yra prastai suprantamas ir dėl to nepakankamai diagnozuojamas dėl nepakankamų sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų žinių apie šią ligą arba dėl sunkumų, su kuriais susiduriama nustatant simptomus, ir dėl to, kad nėra tinkamų diagnostinių tyrimų; kadangi nepakankamas ME/CFS supratimas gali labai trukdyti pacientų profesinio neįgalumo pripažinimui;

| O. | kadangi pacientų bendruomenė jaučiasi esanti nepalankioje padėtyje, ignoruojama valdžios institucijų ir visuomenės apskritai, ji teisėtai prašo didinti informuotumą ir skirti papildomą finansavimą mokslinių tyrimų pažangai remti; kadangi pacientai smerkia tai, kad jie kenčia nuo stigmatizacijos dėl prastų žinių apie šią ligą; kadangi pernelyg dažnai menkai pripažįstama stigmatizacija, susijusi su ME/CFS turinčių asmenų teisėmis, ir atitinkama psichologinė įtampa, kuri daro didžiulį poveikį asmenims, šeimoms ir visuomenei bei kiekvienam piliečių gyvenimo aspektui; |
| --- | --- |

O.

kadangi pacientų bendruomenė jaučiasi esanti nepalankioje padėtyje, ignoruojama valdžios institucijų ir visuomenės apskritai, ji teisėtai prašo didinti informuotumą ir skirti papildomą finansavimą mokslinių tyrimų pažangai remti; kadangi pacientai smerkia tai, kad jie kenčia nuo stigmatizacijos dėl prastų žinių apie šią ligą; kadangi pernelyg dažnai menkai pripažįstama stigmatizacija, susijusi su ME/CFS turinčių asmenų teisėmis, ir atitinkama psichologinė įtampa, kuri daro didžiulį poveikį asmenims, šeimoms ir visuomenei bei kiekvienam piliečių gyvenimo aspektui;

| P. | kadangi vaikų ir jaunuolių, sergančių ME/CFS, galimybės gauti išsilavinimą galėtų būti apribotos; |
| --- | --- |

P.

kadangi vaikų ir jaunuolių, sergančių ME/CFS, galimybės gauti išsilavinimą galėtų būti apribotos;

| Q. | kadangi akivaizdu, kad būtina geriau pripažinti šios rūšies ligas valstybių narių lygmeniu; kadangi turėtų būti rengiami tiksliniai mokymai siekiant didinti valdžios institucijų, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų ir apskritai pareigūnų informuotumą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi akivaizdu, kad būtina geriau pripažinti šios rūšies ligas valstybių narių lygmeniu; kadangi turėtų būti rengiami tiksliniai mokymai siekiant didinti valdžios institucijų, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų ir apskritai pareigūnų informuotumą;

| R. | kadangi peticija Nr. 0204/2019, kurioje raginama daugiau išteklių investuoti į biomedicininius ME/CFS mokslinius tyrimus ir pacientų paramą, sulaukė ir toliau gauna daug pacientų ir jų šeimų, taip pat mokslo bendruomenės atstovų parašų; |
| --- | --- |

R.

kadangi peticija Nr. 0204/2019, kurioje raginama daugiau išteklių investuoti į biomedicininius ME/CFS mokslinius tyrimus ir pacientų paramą, sulaukė ir toliau gauna daug pacientų ir jų šeimų, taip pat mokslo bendruomenės atstovų parašų;

| S. | kadangi per keletą metų Komisijai buvo pateikti kelių Europos Parlamento narių klausimai dėl galimybės gauti ES finansavimą ME/CFS moksliniams tyrimams; |
| --- | --- |

S.

kadangi per keletą metų Komisijai buvo pateikti kelių Europos Parlamento narių klausimai dėl galimybės gauti ES finansavimą ME/CFS moksliniams tyrimams;

| T. | kadangi mokslinių tyrimų pastangos ME/CFS srityje tebėra gana fragmentiškos ir trūksta mokslinių tyrimų koordinavimo ES lygmeniu; kadangi, nepaisant pagal ES bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) suteiktos paramos keliems mokslinių tyrimų projektams įvairios etiologijos neurologinių sutrikimų srityje, taip pat skausmo tyrimams (pvz., Help4Me, GLORIA ir RTCure), Komisija savo 2019 m. sausio 30 d. atsakyme į klausimą, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-006124/2018 pripažino, kad iki šiol pagal ES bendrąsias mokslinių tyrimų programas ir ES inovacijų programas nebuvo remiami jokie konkretūs projektai, susiję su ME/CFS diagnostika ir (arba) gydymu; |
| --- | --- |

T.

kadangi mokslinių tyrimų pastangos ME/CFS srityje tebėra gana fragmentiškos ir trūksta mokslinių tyrimų koordinavimo ES lygmeniu; kadangi, nepaisant pagal ES bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) suteiktos paramos keliems mokslinių tyrimų projektams įvairios etiologijos neurologinių sutrikimų srityje, taip pat skausmo tyrimams (pvz., Help4Me, GLORIA ir RTCure), Komisija savo 2019 m. sausio 30 d. atsakyme į klausimą, į kurį atsakoma raštu, Nr. E-006124/2018 pripažino, kad iki šiol pagal ES bendrąsias mokslinių tyrimų programas ir ES inovacijų programas nebuvo remiami jokie konkretūs projektai, susiję su ME/CFS diagnostika ir (arba) gydymu;

| 1. | reiškia susirūpinimą dėl didelio ME/CFS paplitimo ES, nes manoma, kad šia liga serga 2 mln. piliečių; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina Komisijos paramą Europos bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje organizacijai (COST), kuri neseniai sukūrė integruotą mokslo darbuotojų, dirbančių ME/CFS srityje, tinklą (EUROMENE); mano, kad tinklas EUROMENE gali suteikti pridėtinės vertės veiklai, kuri nebūtų tokia veiksminga, jei būtų vykdoma vien nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina šiuo metu tinklo EUROMENE atliekamą darbą, kuriuo siekiama nustatyti bendrą Europos masto požiūrį, siekiant šalinti dideles žinių apie šią sudėtingą ligą spragas ir teikti priežiūros paslaugų teikėjams, pacientams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams informaciją apie ligos naštą Europoje, klinikinę diagnostiką bei galimą gydymą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina Komisijos 2019 m. spalio 28 d. atsakyme į klausimą Nr. E-002599/2019 prisiimtą įsipareigojimą suteikti daugiau galimybių ME/CFS moksliniams tyrimams pagal būsimą bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą, kuri pakeis programą „Horizontas 2020“, t. y. programą „Europos horizontas“; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tačiau apgailestauja, kad iki šiol Komisijos priimtų finansavimo iniciatyvų nepakanka; yra susirūpinęs dėl to, kad šiuo metu nepakankamai finansuojami moksliniai tyrimai ME/CFS srityje, kuri gali būti laikoma paslėpta ES visuomenės sveikatos problema; pabrėžia, kad vis skubiau reikia spręsti didėjančio asmenų, kurie gyvena ir dirba sirgdami šiomis ilgalaikį nedarbingumą sukeliančiomis lėtinėmis ligomis, kurios daro poveikį jų darbo ir užimtumo tvarumui ir tęstinumui, skaičiaus pasekmes žmonėms ir socialines bei ekonomines pasekmes; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją skirti papildomų lėšų ir pirmenybės tvarka raginti vykdyti projektus, skirtus būtent biomedicininiams moksliniams tyrimams ME/CFS srityje, siekiant plėtoti ir validuoti biomedicininį diagnostinį tyrimą ir veiksmingą biomedicininį gydymą, galintį išgydyti ligą arba sušvelninti jos poveikį; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad dabartinis nepakankamas biomedicininių mokslinių tyrimų ME/CFS srityje finansavimas yra nepateisinamas, atsižvelgiant į apskaičiuotą didelį pacientų skaičių ir su tuo susijusį ekonominį ir socialinį šios ligos poveikį; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad reikia įgyvendinti novatoriškus projektus, kuriais būtų galima užtikrinti koordinuotą ir išsamų duomenų apie šią ligą rinkimą valstybėse narėse, ir ragina visose valstybėse narėse, kuriose užfiksuoti ME/CFS atvejai, nustatyti privalomą ataskaitų teikimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina visas valstybes nares ryžtingai imtis būtinų veiksmų siekiant užtikrinti tinkamą ME/CFS pripažinimą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją skatinti valstybių narių bendradarbiavimą ir keitimąsi geriausia patirtimi, susijusia su tikrinimo metodais, diagnostika ir gydymu, ir sukurti Europos pacientų, sergančių ME/CFS, paplitimo registrą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prašo Komisijos skirti finansavimą, kad būtų užtikrintas tinkamas ir geresnis sveikatos priežiūros ir socialinės priežiūros specialistų, dirbančių su ME/CFS pacientais, medicininis švietimas ir mokymas; todėl ragina Komisiją išnagrinėti galimybę įsteigti ES fondą, skirtą ME/CFS prevencijai ir gydymui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją užtikrinti būtinos logistinės paramos tyrėjams finansavimą, siekiant skatinti šios srities mokslinių tyrimų veiklos koordinavimą ES, t. y. nustatyti ME/CFS diagnostikos sudėtingumą ir pacientų priežiūros problemas ir išnaudoti visas galimybes, susijusias su prieiga prie inovacijų ir sveikatos duomenų, surinktų pasitelkiant ekspertų nuomones ir visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, kad būtų galima teikti pirmenybę tinkamai politikai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ME/CFS mokslinių tyrimų srityje, siekiant paspartinti objektyvių diagnostikos standartų ir veiksmingų gydymo formų vystymą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją užsakyti tyrimą, kuriame būtų įvertintos bendros ES socialinės ir ekonominės sąnaudos, priskirtinos ME/CFS; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti sveikatos priežiūros specialistų ir visuomenės informavimo ir informuotumo didinimo kampanijas, kad gyventojai būtų informuoti apie ME/CFS ir simptomus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Tarybą, atsižvelgiant į vykstančias derybas dėl kitos ES daugiametės finansinės programos, pritarti Parlamento prašymui padidinti programos „Europos horizontas“ biudžetą ir skubiai patvirtinti šį biudžetą, kad būtų galima laiku pradėti darbą siekiant užtikrinti ME/CFS mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją pripažinti ypatingas problemas, su kuriomis susiduria tyrėjai, dirbantys nežinomos priežasties ligų, pvz., ME/CFS, srityje, ir užtikrinti, kad, nepaisant šių sunkumų, biomedicininiams tokių ligų moksliniams tyrimams būtų suteikta sąžininga galimybė gauti finansavimą pagal programą „Europos horizontas“; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad svarbu didinti informuotumą šiuo klausimu toliau skatinant ES ir valstybių narių lygmeniu vykdomą veiklą, susijusią su Retųjų ligų diena, minima kiekvienų metų vasario mėn. paskutinę dieną; |
| --- | --- |

18.

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

19.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/6

---

P9_TA(2020)0153

Konferencija dėl Europos ateities

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento pozicijos dėl Konferencijos dėl Europos ateities (2020/2657(RSP))

(2021/C 362/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (1), 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų (2), 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl euro zonos biudžeto pajėgumų (3) ir į 2019 m. vasario 13 d. rezoliuciją dėl diskusijų dėl Europos ateities padėties (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (1), 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų (2), 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl euro zonos biudžeto pajėgumų (3) ir į 2019 m. vasario 13 d. rezoliuciją dėl diskusijų dėl Europos ateities padėties (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (5),

| — | atsižvelgdamas į paskirtosios Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen 2019 m. liepos 16 d. pasiūlymą, susijusį su kitos kadencijos Europos Komisijos (2019–2024 m.) politinėmis gairėmis dėl Konferencijos dėl Europos ateities (toliau – Konferencijos) organizavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į paskirtosios Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen 2019 m. liepos 16 d. pasiūlymą, susijusį su kitos kadencijos Europos Komisijos (2019–2024 m.) politinėmis gairėmis dėl Konferencijos dėl Europos ateities (toliau – Konferencijos) organizavimo,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 22 d. Komisijos komunikatą „Rengiamės Konferencijai dėl Europos ateities“ (COM(2020)0027), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 22 d. Komisijos komunikatą „Rengiamės Konferencijai dėl Europos ateities“ (COM(2020)0027),

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2019 m. gruodžio 12 d. išvadas dėl bendro požiūrio į Konferenciją dėl Europos ateities, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2019 m. gruodžio 12 d. išvadas dėl bendro požiūrio į Konferenciją dėl Europos ateities,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento pozicijos dėl Konferencijos dėl Europos ateities (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento pozicijos dėl Konferencijos dėl Europos ateities (6),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 12 d. Regionų komiteto nuomonę dėl Konferencijos dėl Europos ateities, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 12 d. Regionų komiteto nuomonę dėl Konferencijos dėl Europos ateities,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (7),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 15 d. rezoliuciją dėl naujos daugiametės finansinės programos, nuosavų išteklių ir gaivinimo plano (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 15 d. rezoliuciją dėl naujos daugiametės finansinės programos, nuosavų išteklių ir gaivinimo plano (8),

| — | atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pareiškimą dėl R. Šumano deklaracijos 70-ųjų metinių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pareiškimą dėl R. Šumano deklaracijos 70-ųjų metinių,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi reikia spręsti tiek vidaus, tiek išorės problemas, su kuriomis susiduria Europa, taip pat naujus socialinius ir tarpvalstybinius uždavinius, kurie nebuvo iki galo numatyti priimant Lisabonos sutartį; kadangi Sąjungą ištikusių didelių krizių skaičius rodo, kad daugelyje valdymo sričių reikalinga institucinė ir politinė reforma; |
| --- | --- |

A.

kadangi reikia spręsti tiek vidaus, tiek išorės problemas, su kuriomis susiduria Europa, taip pat naujus socialinius ir tarpvalstybinius uždavinius, kurie nebuvo iki galo numatyti priimant Lisabonos sutartį; kadangi Sąjungą ištikusių didelių krizių skaičius rodo, kad daugelyje valdymo sričių reikalinga institucinė ir politinė reforma;

| B. | kadangi dabartinė COVID-19 krizė parodė, kad ES tebėra nebaigtas projektas, ir už tai teko sumokėti labai aukštą kainą, todėl Konferencijoje reikia geriau spręsti negebėjimo užtikrinti solidarumą ir koordinavimą, ekonominių, sveikatos apsaugos ir socialinių sukrėtimų ir tebesitęsiančių išpuolių prieš pagrindines teises ir teisinės valstybės principus klausimus; kadangi, turint tai omenyje ir atsižvelgiant į besitęsiančią krizę, esama dar didesnės būtinybės Europos Sąjungai pradėti svarstyti, kaip ji gali tapti veiksmingesnė, demokratiškesnė ir artimesnė piliečiams; |
| --- | --- |

B.

kadangi dabartinė COVID-19 krizė parodė, kad ES tebėra nebaigtas projektas, ir už tai teko sumokėti labai aukštą kainą, todėl Konferencijoje reikia geriau spręsti negebėjimo užtikrinti solidarumą ir koordinavimą, ekonominių, sveikatos apsaugos ir socialinių sukrėtimų ir tebesitęsiančių išpuolių prieš pagrindines teises ir teisinės valstybės principus klausimus; kadangi, turint tai omenyje ir atsižvelgiant į besitęsiančią krizę, esama dar didesnės būtinybės Europos Sąjungai pradėti svarstyti, kaip ji gali tapti veiksmingesnė, demokratiškesnė ir artimesnė piliečiams;

| C. | kadangi Parlamentas, Komisija ir Taryba pareiškė, kad turėtų būti organizuota Konferencija dėl Europos ateities ir kad šios Konferencijos procesas turėtų suteikti galimybę glaudžiai įtraukti ES piliečius remiantis principu „iš apačios į viršų“, kad jie būtų išklausyti ir prisidėtų prie diskusijų dėl Europos ateities; |
| --- | --- |

C.

kadangi Parlamentas, Komisija ir Taryba pareiškė, kad turėtų būti organizuota Konferencija dėl Europos ateities ir kad šios Konferencijos procesas turėtų suteikti galimybę glaudžiai įtraukti ES piliečius remiantis principu „iš apačios į viršų“, kad jie būtų išklausyti ir prisidėtų prie diskusijų dėl Europos ateities;

| D. | kadangi Konferencija turėtų sudaryti sąlygas surengti atvirą įvairių dalyvių diskusijų forumą be iš anksto nustatytų rezultatų; kadangi dėl to bendras trijų institucijų susitarimas turėtų būti susijęs tik su Konferencijos formatu ir organizavimu; |
| --- | --- |

D.

kadangi Konferencija turėtų sudaryti sąlygas surengti atvirą įvairių dalyvių diskusijų forumą be iš anksto nustatytų rezultatų; kadangi dėl to bendras trijų institucijų susitarimas turėtų būti susijęs tik su Konferencijos formatu ir organizavimu;

| 1. | mano, kad praėjus 10-čiai metų nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo, 70-čiai metų nuo R. Šumano deklaracijos paskelbimo ir atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją, atėjo laikas iš naujo įvertinti Sąjungą; laikosi nuomonės, kad dėl COVID-19 krizės Konferencijos poreikis dar labiau padidėjo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | laikosi nuomonės, kad dėl COVID-19 krizės poreikis reformuoti Europos Sąjungą tapo dar akivaizdesnis ir kartu paaiškėjo, kad reikia skubiai sukurti veiksmingą ir efektyvią Sąjungą; todėl laikosi nuomonės, kad Konferencijos veiklos procese turėtų būti atsižvelgiama į esamas ES ekonomikos gaivinimo priemones ir jau nustatytas solidarumo priemones, kartu užtikrinant ekologinį tvarumą, ekonominį vystymąsi, socialinę pažangą, saugumą ir demokratiją; |
| --- | --- |

2.

| 3. | dar kartą patvirtina savo poziciją, išdėstytą 2020 m. sausio 15 d. rezoliucijoje, ir pakartoja savo raginimą Tarybai ir Komisijai pradėti derybas siekiant bendro susitarimo dėl Konferencijos dėl Europos ateities sukūrimo iki vasaros pertraukos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja, kad Taryba dar nepriėmė pozicijos dėl Konferencijos, todėl ragina Tarybą įveikti vidinius nuomonių skirtumus ir skubiai pateikti poziciją dėl Konferencijos formato ir organizavimo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina tai, kad Komisija priėmė savo poziciją dėl Konferencijos ir yra pasirengusi sparčiai judėti į priekį; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primygtinai ragina Tarybą į savo įgaliojimus įtraukti įsipareigojimą imtis prasmingų tolesnių veiksmų ir prasmingai tiesiogiai įtraukti piliečius, taip pat užtikrinti, kad Konferencija būtų atvira visiems galimiems rezultatams, įskaitant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, Sutarties pakeitimų inicijavimą ar kitus veiksmus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad nepaisant pandemijos tiesioginis piliečių, pilietinės visuomenės organizacijų, socialinių partnerių ir išrinktų atstovų dalyvavimas turi išlikti Konferencijos prioritetas; todėl tikisi pradėti Konferencijos veiklą, kad kartu su visais ES piliečiais būtų sukurta demokratiškesnė, veiksmingesnė ir atsparesnė Sąjunga; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripažįsta, kad dėl pandemijos Konferencijos veiklos pradžia turėjo būti atidėta; vis dėlto pažymi, kad pandemija atskleidė tam tikrus mūsų Sąjungos trūkumus; todėl yra pasiryžęs 2020 m. rudenį kuo greičiau pradėti Konferencijos veiklą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  OL C 252, 2018 7 18, p. 215.

(2)  OL C 252, 2018 7 18, p. 201.

(3)  OL C 252, 2018 7 18, p. 235.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0098.

(5)  OL C 242, 2018 7 10, p. 24.

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0010.

(7)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0054.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0124.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/8

---

P9_TA(2020)0156

Europos strategija dėl negalios po 2020 m.

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos strategijos dėl negalios po 2020 m. (2019/2975(RSP))

(2021/C 362/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 2, 9, 10, 19 straipsnius bei 216 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 2, 9, 10, 19 straipsnius bei 216 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (Chartija), ypač į jos 3, 15, 20, 21, 23, 25, 26 ir 47 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (Chartija), ypač į jos 3, 15, 20, 21, 23, 25, 26 ir 47 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 17 principą dėl neįgaliųjų įtraukties, 3 principą dėl lygių galimybių ir 10 principą dėl sveikos, saugios ir gerai pritaikytos darbo aplinkos ir duomenų apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 17 principą dėl neįgaliųjų įtraukties, 3 principą dėl lygių galimybių ir 10 principą dėl sveikos, saugios ir gerai pritaikytos darbo aplinkos ir duomenų apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Neįgaliųjų teisių konvenciją (NTK) ir į tai, kad 2011 m. sausio 21 d. ji įsigaliojo vadovaujantis 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimu 2010/48/EB dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos sudarymo Europos bendrijos vardu (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Neįgaliųjų teisių konvenciją (NTK) ir į tai, kad 2011 m. sausio 21 d. ji įsigaliojo vadovaujantis 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimu 2010/48/EB dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos sudarymo Europos bendrijos vardu (1),

| — | atsižvelgdamas į NTK bendruosius komentarus, kaip į autoritetingas NTK įgyvendinimo gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į NTK bendruosius komentarus, kaip į autoritetingas NTK įgyvendinimo gaires,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos, valstybių narių ir Komisijos elgesio kodeksą, kuriuo nustatoma Europos Sąjungos vykdomo Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo ir atstovavimo jai vidaus tvarka (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos, valstybių narių ir Komisijos elgesio kodeksą, kuriuo nustatoma Europos Sąjungos vykdomo Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo ir atstovavimo jai vidaus tvarka (2),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 2 d. JT Neįgaliųjų teisių komiteto (toliau – NTK komitetas) baigiamąsias pastabas dėl Europos Sąjungos pirminės ataskaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 2 d. JT Neįgaliųjų teisių komiteto (toliau – NTK komitetas) baigiamąsias pastabas dėl Europos Sąjungos pirminės ataskaitos,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (Europos žmogaus teisių konvencija), Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą ir Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (Europos žmogaus teisių konvencija), Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą ir Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į JT Vaiko teisių konvenciją (VTK) ir JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (KDPM), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Vaiko teisių konvenciją (VTK) ir JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (KDPM),

| — | atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno strateginius tyrimus dėl to, kaip Europos Komisija užtikrina neįgaliesiems galimybę naudotis jos interneto svetainėmis (OI/6/2017/EA), dėl to, kokią tvarką Europos Komisija taiko neįgaliesiems pagal ES darbuotojų bendrąją sveikatos draudimo sistemą (OI/4/2016/EA), ir Sprendimą atlikus bendrą tyrimą bylose 1337/2017/EA ir 1338/2017/EA dėl silpnaregių kandidatų galimybės dalyvauti ES valstybės tarnautojų atrankos procedūrose, kurias organizuoja Europos personalo atrankos tarnyba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno strateginius tyrimus dėl to, kaip Europos Komisija užtikrina neįgaliesiems galimybę naudotis jos interneto svetainėmis (OI/6/2017/EA), dėl to, kokią tvarką Europos Komisija taiko neįgaliesiems pagal ES darbuotojų bendrąją sveikatos draudimo sistemą (OI/4/2016/EA), ir Sprendimą atlikus bendrą tyrimą bylose 1337/2017/EA ir 1338/2017/EA dėl silpnaregių kandidatų galimybės dalyvauti ES valstybės tarnautojų atrankos procedūrose, kurias organizuoja Europos personalo atrankos tarnyba,

| — | atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslus (DVT), kuriuos ES yra įsipareigojusi įgyvendinti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslus (DVT), kuriuos ES yra įsipareigojusi įgyvendinti,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad į darnaus vystymosi tikslus, susijusius su švietimu (4 DVT), ekonomikos augimu ir užimtumu (8 DVT), nelygybe (10 DVT), žmonių apgyvendintų vietovių prieinamumu (11 DVT) ir duomenų rinkimu (17 DVT), aiškiai įtrauktos su negalia susijusios nuostatos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad į darnaus vystymosi tikslus, susijusius su švietimu (4 DVT), ekonomikos augimu ir užimtumu (8 DVT), nelygybe (10 DVT), žmonių apgyvendintų vietovių prieinamumu (11 DVT) ir duomenų rinkimu (17 DVT), aiškiai įtrauktos su negalia susijusios nuostatos,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija),

| — | atsižvelgdamas į Parlamento prašymu parengtą Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto tiriamąją nuomonę dėl neįgalių moterų padėties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento prašymu parengtą Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto tiriamąją nuomonę dėl neįgalių moterų padėties,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/2102 dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/2102 dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/1808, kuria, atsižvelgiant į kintančias rinkos realijas, iš dalies keičiama Direktyva 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/1808, kuria, atsižvelgiant į kintančias rinkos realijas, iš dalies keičiama Direktyva 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (5),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (Lygių užimtumo galimybių direktyvos) (7), taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (Lygių užimtumo galimybių direktyvos) (7), taikymo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/1972, kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (nauja redakcija) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/1972, kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (nauja redakcija) (8),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos komunikatą „2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios. Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčių“ (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos komunikatą „2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios. Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčių“ (COM(2010)0636),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 14 d. Komisijos komunikatą „Tvirta socialinė Europa teisingai pertvarkai užtikrinti“ (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 14 d. Komisijos komunikatą „Tvirta socialinė Europa teisingai pertvarkai užtikrinti“ (COM(2020)0014),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 2 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios įgyvendinimo pažangos ataskaita“ (SWD(2017)0029), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 2 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios įgyvendinimo pažangos ataskaita“ (SWD(2017)0029),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426) ir 2009 m. balandžio 2 d. Parlamento poziciją dėl šio pasiūlymo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426) ir 2009 m. balandžio 2 d. Parlamento poziciją dėl šio pasiūlymo (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2017 m. (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2017 m. (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 30 d. rezoliuciją dėl Europos strategijos dėl negalios įgyvendinimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 30 d. rezoliuciją dėl Europos strategijos dėl negalios įgyvendinimo (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo, ypač atsižvelgiant į NTK komiteto baigiamąsias pastabas (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo, ypač atsižvelgiant į NTK komiteto baigiamąsias pastabas (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komiteto patvirtinto klausimų sąrašo, susijusio su pirmine Europos Sąjungos ataskaita (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komiteto patvirtinto klausimų sąrašo, susijusio su pirmine Europos Sąjungos ataskaita (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir į 2010–2020 m. Europos strategiją dėl negalios (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir į 2010–2020 m. Europos strategiją dėl negalios (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 1988 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl gestų kalbų kurtiesiems (16), 1998 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją dėl gestų kalbų (17) ir į 2016 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl gestų kalbų ir profesionalių gestų kalbų vertėjų (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1988 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl gestų kalbų kurtiesiems (16), 1998 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją dėl gestų kalbų (17) ir į 2016 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl gestų kalbų ir profesionalių gestų kalbų vertėjų (18),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato C teminio skyriaus atliktą tyrimą „Europos struktūriniai ir investicijų fondai ir neįgalieji Europos Sąjungoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato C teminio skyriaus atliktą tyrimą „Europos struktūriniai ir investicijų fondai ir neįgalieji Europos Sąjungoje“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos informacinį pranešimą „2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos informacinį pranešimą „2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios“,

| — | atsižvelgdamas į Europos ombudsmenės 2018 m. metinį pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ombudsmenės 2018 m. metinį pranešimą,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „2020–2030 m. ES darbotvarkės dėl neįgaliųjų teisių kūrimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „2020–2030 m. ES darbotvarkės dėl neįgaliųjų teisių kūrimas“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) 2019 m. ataskaitas dėl pagrindinių teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) 2019 m. ataskaitas dėl pagrindinių teisių,

| — | atsižvelgdamas į FRA temines ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į FRA temines ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 17 d. Komisijos pareiškimą dėl ES strategijos dėl negalios po 2020 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 17 d. Komisijos pareiškimą dėl ES strategijos dėl negalios po 2020 m.,

| — | atsižvelgdamas į Eurostato statistinius duomenis apie neįgaliųjų galimybes patekti į darbo rinką, gauti švietimo ir mokymo paslaugas, taip pat apie skurdą ir pajamų nelygybę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurostato statistinius duomenis apie neįgaliųjų galimybes patekti į darbo rinką, gauti švietimo ir mokymo paslaugas, taip pat apie skurdą ir pajamų nelygybę,

| — | atsižvelgdamas į neįgaliesiems atstovaujančių organizacijų ataskaitas ir rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į neįgaliesiems atstovaujančių organizacijų ataskaitas ir rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (19), ypač į jo 4, 6 ir 7 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (19), ypač į jo 4, 6 ir 7 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1301/2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (20), ypač į jo 5 straipsnio 9 dalies a punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1301/2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (20), ypač į jo 5 straipsnio 9 dalies a punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (21), ypač į jo 2 straipsnio 3 dalį ir į 8 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (21), ypač į jo 2 straipsnio 3 dalį ir į 8 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (22),

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi visi neįgalieji, kaip visaverčiai piliečiai, yra lygiateisiai visose gyvenimo srityse (įskaitant galimybę patekti į atvirą darbo rinką ir gauti išsilavinimą) ir turi teisę į neatimamą orumą, vienodą požiūrį, nepriklausomą gyvenimą, savarankiškumą ir visapusišką dalyvavimą visuomenės gyvenime, jų indėlis į ES socialinę ir ekonominę pažangą yra gerbiamas ir vertinamas; kadangi daugiau kaip pusėje valstybių narių psichikos sveikatos sutrikimų arba protinę negalią turintiems žmonėms nesuteikiama balsavimo teisė; |
| --- | --- |

A.

kadangi visi neįgalieji, kaip visaverčiai piliečiai, yra lygiateisiai visose gyvenimo srityse (įskaitant galimybę patekti į atvirą darbo rinką ir gauti išsilavinimą) ir turi teisę į neatimamą orumą, vienodą požiūrį, nepriklausomą gyvenimą, savarankiškumą ir visapusišką dalyvavimą visuomenės gyvenime, jų indėlis į ES socialinę ir ekonominę pažangą yra gerbiamas ir vertinamas; kadangi daugiau kaip pusėje valstybių narių psichikos sveikatos sutrikimų arba protinę negalią turintiems žmonėms nesuteikiama balsavimo teisė;

| B. | kadangi Europos Sąjungoje yra apytiksliai 100 milijonų neįgaliųjų (23), kurie vis dar negali pasinaudoti savo pagrindinėmis žmogaus teisėmis ir siekdami nepriklausomai gyventi kasdien patiria sunkumų; kadangi daugiau kaip 60 proc. neįgaliųjų yra moterys ir didžioji dalis neįgaliuosius prižiūrinčiųjų asmenų taip pat yra moterys; kadangi dėl neturimų statistinių duomenų nežinomas neįgalių vaikų skaičius, bet jis gali siekti 15 proc. visų Europos Sąjungoje gyvenančių vaikų skaičiaus; kadangi vis labiau senėjančioje visuomenėje matysime vis daugiau neįgaliųjų ir asmenų, kuriems bus reikalinga prieinamesnė ir palankesnė aplinka, įskaitant tinkamai pritaikytas paslaugas; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjungoje yra apytiksliai 100 milijonų neįgaliųjų (23), kurie vis dar negali pasinaudoti savo pagrindinėmis žmogaus teisėmis ir siekdami nepriklausomai gyventi kasdien patiria sunkumų; kadangi daugiau kaip 60 proc. neįgaliųjų yra moterys ir didžioji dalis neįgaliuosius prižiūrinčiųjų asmenų taip pat yra moterys; kadangi dėl neturimų statistinių duomenų nežinomas neįgalių vaikų skaičius, bet jis gali siekti 15 proc. visų Europos Sąjungoje gyvenančių vaikų skaičiaus; kadangi vis labiau senėjančioje visuomenėje matysime vis daugiau neįgaliųjų ir asmenų, kuriems bus reikalinga prieinamesnė ir palankesnė aplinka, įskaitant tinkamai pritaikytas paslaugas;

| C. | kadangi, vadovaujantis SESV, Sąjunga turi kovoti su diskriminacija dėl negalios nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus (10 straipsnis) ir yra įgaliota priimti teisės aktus, būtinus norint kovoti su tokio pobūdžio diskriminacija (19 straipsnis); |
| --- | --- |

C.

kadangi, vadovaujantis SESV, Sąjunga turi kovoti su diskriminacija dėl negalios nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus (10 straipsnis) ir yra įgaliota priimti teisės aktus, būtinus norint kovoti su tokio pobūdžio diskriminacija (19 straipsnis);

| D. | kadangi Chartijos 21 ir 26 straipsniuose aiškiai draudžiama diskriminacija dėl negalios ir numatytas lygiateisiškas neįgaliųjų dalyvavimas visuomenės gyvenime; |
| --- | --- |

D.

kadangi Chartijos 21 ir 26 straipsniuose aiškiai draudžiama diskriminacija dėl negalios ir numatytas lygiateisiškas neįgaliųjų dalyvavimas visuomenės gyvenime;

| E. | kadangi NTK yra pirmoji tarptautinė žmogaus teisių sutartis, kurią bus ratifikavusi ES ir visos jos valstybės narės; |
| --- | --- |

E.

kadangi NTK yra pirmoji tarptautinė žmogaus teisių sutartis, kurią bus ratifikavusi ES ir visos jos valstybės narės;

| F. | kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktika patvirtina, kad NTK yra privaloma ES ir jos valstybėms narėms, kai jos priima ir įgyvendina ES teisę, nes ši konvencija yra Sąjungos antrinės teisės priemonė (24); |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktika patvirtina, kad NTK yra privaloma ES ir jos valstybėms narėms, kai jos priima ir įgyvendina ES teisę, nes ši konvencija yra Sąjungos antrinės teisės priemonė (24);

| G. | kadangi ES ir kelios jos valstybės narės nėra ratifikavusios NTK fakultatyvaus protokolo; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES ir kelios jos valstybės narės nėra ratifikavusios NTK fakultatyvaus protokolo;

| H. | kadangi neįgaliems vaikams kaip ir kitiems vaikams turi būti suteiktos galimybės naudotis visomis žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis, įskaitant teisę augti savo šeimose ar šeiminėje aplinkoje atsižvelgiant į vaiko interesus, kaip nustatyta Vaiko teisių konvencijoje; kadangi šeimos nariams dažnai tenka sumažinti arba nutraukti profesinę veiklą, kad galėtų prižiūrėti neįgalius šeimos narius; kadangi Europos Komisijos vaiko garantijų iniciatyvos galimybių studijoje (tarpinėje ataskaitoje) nurodyta, kad nustatytos pagrindinės neįgaliems vaikams kylančios kliūtys yra fizinio prieinamumo problemos, paslaugų ir objektų nepritaikymas vaikų poreikiams ir, daugeliu atvejų, paprasčiausiai galimybės jais naudotis nebuvimas; kadangi tame pačiame tyrime daug respondentų nurodė diskriminacijos problemas, visų pirma susijusias su švietimo problemomis, ir įperkamumą, susijusį su būsto problemomis; |
| --- | --- |

H.

kadangi neįgaliems vaikams kaip ir kitiems vaikams turi būti suteiktos galimybės naudotis visomis žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis, įskaitant teisę augti savo šeimose ar šeiminėje aplinkoje atsižvelgiant į vaiko interesus, kaip nustatyta Vaiko teisių konvencijoje; kadangi šeimos nariams dažnai tenka sumažinti arba nutraukti profesinę veiklą, kad galėtų prižiūrėti neįgalius šeimos narius; kadangi Europos Komisijos vaiko garantijų iniciatyvos galimybių studijoje (tarpinėje ataskaitoje) nurodyta, kad nustatytos pagrindinės neįgaliems vaikams kylančios kliūtys yra fizinio prieinamumo problemos, paslaugų ir objektų nepritaikymas vaikų poreikiams ir, daugeliu atvejų, paprasčiausiai galimybės jais naudotis nebuvimas; kadangi tame pačiame tyrime daug respondentų nurodė diskriminacijos problemas, visų pirma susijusias su švietimo problemomis, ir įperkamumą, susijusį su būsto problemomis;

| I. | kadangi NTK principai apima gerokai daugiau nei diskriminacija ir jais siekiama užtikrinti galimybes visiems neįgaliesiems ir jų šeimoms visapusiškai naudotis žmogaus teisėmis įtraukioje visuomenėje; |
| --- | --- |

I.

kadangi NTK principai apima gerokai daugiau nei diskriminacija ir jais siekiama užtikrinti galimybes visiems neįgaliesiems ir jų šeimoms visapusiškai naudotis žmogaus teisėmis įtraukioje visuomenėje;

| J. | kadangi pagal ESTT praktiką laikoma, kad politika gali būti laikoma netiesiogiai diskriminuojančia, jei faktiškai ginčijama nuostata turi neigiamą poveikį gerokai didesnei neįgaliųjų daliai; kadangi net įtarus, kad nuostata iš esmės yra diskriminuojanti ir gali turėti panašų neigiamą poveikį, ji taip pat bus laikoma diskriminuojančia; |
| --- | --- |

J.

kadangi pagal ESTT praktiką laikoma, kad politika gali būti laikoma netiesiogiai diskriminuojančia, jei faktiškai ginčijama nuostata turi neigiamą poveikį gerokai didesnei neįgaliųjų daliai; kadangi net įtarus, kad nuostata iš esmės yra diskriminuojanti ir gali turėti panašų neigiamą poveikį, ji taip pat bus laikoma diskriminuojančia;

| K. | kadangi NTK 1 straipsnyje nurodyta, kad „neįgalieji – tai asmenys, turintys ilgalaikių fizinių, psichikos, intelekto ar jutimo sutrikimų, kurie sąveikaudami su įvairiomis kliūtimis gali trukdyti šiems asmenims visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti visuomenėje lygiai su kitais asmenimis“; kadangi šiuo atžvilgiu ypač svarbus yra NTK 9 straipsnis; |
| --- | --- |

K.

kadangi NTK 1 straipsnyje nurodyta, kad „neįgalieji – tai asmenys, turintys ilgalaikių fizinių, psichikos, intelekto ar jutimo sutrikimų, kurie sąveikaudami su įvairiomis kliūtimis gali trukdyti šiems asmenims visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti visuomenėje lygiai su kitais asmenimis“; kadangi šiuo atžvilgiu ypač svarbus yra NTK 9 straipsnis;

| L. | kadangi 2018 m. 37 proc. 28-ių ES valstybių narių gyventojų nuo 15 metų teigė kenčiantys dėl vidutinių arba itin didelių fizinių ar jutiminių apribojimų; kadangi 2018 m. 24,7 proc. 28-ių ES valstybių narių gyventojų nuo 16 metų teigė, kad užsiimdami įprasta veikla dėl sveikatos problemų patiria tam tikrų arba didelių ilgalaikių apribojimų; kadangi 17,7 proc. teigė susiduriantys su tam tikrais, o 7 proc. su itin dideliais ilgalaikiais apribojimais (25); |
| --- | --- |

L.

kadangi 2018 m. 37 proc. 28-ių ES valstybių narių gyventojų nuo 15 metų teigė kenčiantys dėl vidutinių arba itin didelių fizinių ar jutiminių apribojimų; kadangi 2018 m. 24,7 proc. 28-ių ES valstybių narių gyventojų nuo 16 metų teigė, kad užsiimdami įprasta veikla dėl sveikatos problemų patiria tam tikrų arba didelių ilgalaikių apribojimų; kadangi 17,7 proc. teigė susiduriantys su tam tikrais, o 7 proc. su itin dideliais ilgalaikiais apribojimais (25);

| M. | kadangi pagrindinių lėtinių ligų našta apskaičiuojama pagal dėl sveikatos sutrikimų prarastus sveiko gyvenimo metus (DALY); kadangi visoje ES skiriasi lėtinėms ligoms taikomos programos, o tam tikrose valstybėse narėse jos gali būti įtrauktos į platesnes neįgalumo sistemas; |
| --- | --- |

M.

kadangi pagrindinių lėtinių ligų našta apskaičiuojama pagal dėl sveikatos sutrikimų prarastus sveiko gyvenimo metus (DALY); kadangi visoje ES skiriasi lėtinėms ligoms taikomos programos, o tam tikrose valstybėse narėse jos gali būti įtrauktos į platesnes neįgalumo sistemas;

| N. | kadangi EUROFOUND nurodė, kad kyla neaiškumų dėl (lėtinės) ligos įtraukimo į negalios apibrėžtį (26); kadangi agentūra rekomenduoja, kad atliekant Europos strategijos dėl negalios peržiūrą būtų siekiama išspręsti šį klausimą; |
| --- | --- |

N.

kadangi EUROFOUND nurodė, kad kyla neaiškumų dėl (lėtinės) ligos įtraukimo į negalios apibrėžtį (26); kadangi agentūra rekomenduoja, kad atliekant Europos strategijos dėl negalios peržiūrą būtų siekiama išspręsti šį klausimą;

| O. | kadangi į 2010–2020 m. Europos strategiją dėl negalios neįtrauktas ir joje nesprendžiamas neįgalių moterų ir mergaičių, kurios susiduria su daugialype diskriminacija ir kitais jų teisių pažeidimais, padėties, diskriminacijos formų ir teisių pažeidimų klausimas; kadangi dėl daugialypės diskriminacijos atsirandantis skurdas, socialinė, švietimo atskirtis ir atskirtis darbo rinkoje (didesnė tikimybė dirbti mažai mokamą, laikiną ar mažų garantijų darbą) dar labiau didina įtampą ir psichologinę naštą neįgaliesiems, jų šeimoms ir prižiūrintiesiems asmenims; kadangi vienodą požiūrį galima užtikrinti taikant teigiamas priemones ir politiką, skirtas neįgalioms moterims, neįgalių vaikų motinoms (tėvams), neįgaliems vienišiems tėvams ir (arba) vienišiems neįgalių vaikų tėvams; kadangi įtraukus lyčių aspektą į numatomą Europos strategiją dėl negalios po 2020 m. bus prisidedama prie tarpsektorinio požiūrio į neįgalių moterų ir mergaičių diskriminacijos panaikinimą; |
| --- | --- |

O.

kadangi į 2010–2020 m. Europos strategiją dėl negalios neįtrauktas ir joje nesprendžiamas neįgalių moterų ir mergaičių, kurios susiduria su daugialype diskriminacija ir kitais jų teisių pažeidimais, padėties, diskriminacijos formų ir teisių pažeidimų klausimas; kadangi dėl daugialypės diskriminacijos atsirandantis skurdas, socialinė, švietimo atskirtis ir atskirtis darbo rinkoje (didesnė tikimybė dirbti mažai mokamą, laikiną ar mažų garantijų darbą) dar labiau didina įtampą ir psichologinę naštą neįgaliesiems, jų šeimoms ir prižiūrintiesiems asmenims; kadangi vienodą požiūrį galima užtikrinti taikant teigiamas priemones ir politiką, skirtas neįgalioms moterims, neįgalių vaikų motinoms (tėvams), neįgaliems vienišiems tėvams ir (arba) vienišiems neįgalių vaikų tėvams; kadangi įtraukus lyčių aspektą į numatomą Europos strategiją dėl negalios po 2020 m. bus prisidedama prie tarpsektorinio požiūrio į neįgalių moterų ir mergaičių diskriminacijos panaikinimą;

| P. | kadangi 2018 m. apie 28,7 proc. visų ES neįgaliųjų (16 metų ir vyresnių) grėsė skurdas arba socialinė atskirtis (27); |
| --- | --- |

P.

kadangi 2018 m. apie 28,7 proc. visų ES neįgaliųjų (16 metų ir vyresnių) grėsė skurdas arba socialinė atskirtis (27);

| Q. | kadangi, nepaisant to, kad NTK 19 straipsnyje nurodyta, kad „Valstybės, šios Konvencijos Šalys, pripažįsta visų neįgaliųjų lygias teises gyventi bendruomenėje, lygias galimybes su kitais rinktis ir imasi veiksmingų ir atitinkamų priemonių, kad sudarytų sąlygas neįgaliesiems visapusiškai įgyvendinti šią teisę ir būti visiškai įtrauktiems į bendruomenę bei dalyvauti joje“, ES vis dar yra 800 000 neįgaliųjų, kurie neturi balsavimo teisės; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, nepaisant to, kad NTK 19 straipsnyje nurodyta, kad „Valstybės, šios Konvencijos Šalys, pripažįsta visų neįgaliųjų lygias teises gyventi bendruomenėje, lygias galimybes su kitais rinktis ir imasi veiksmingų ir atitinkamų priemonių, kad sudarytų sąlygas neįgaliesiems visapusiškai įgyvendinti šią teisę ir būti visiškai įtrauktiems į bendruomenę bei dalyvauti joje“, ES vis dar yra 800 000 neįgaliųjų, kurie neturi balsavimo teisės;

| R. | kadangi neregintys ir kurti asmenys turi ypatingą dvejopą negalią, apimančią dviejų jutimų – regos ir klausos – sutrikimus, kurie riboja visapusišką jų dalyvavimą ir sukelia tam tikrų sunkumų, pvz., informacijos ir ryšių prieinamumo, judumo ir socialinės sąveikos srityse; |
| --- | --- |

R.

kadangi neregintys ir kurti asmenys turi ypatingą dvejopą negalią, apimančią dviejų jutimų – regos ir klausos – sutrikimus, kurie riboja visapusišką jų dalyvavimą ir sukelia tam tikrų sunkumų, pvz., informacijos ir ryšių prieinamumo, judumo ir socialinės sąveikos srityse;

| S. | kadangi su negalia susijusios išmokos turėtų būti laikomos valstybės parama, skirta padėti žmonėms panaikinti su jų negalia ir (arba) sveikatos būkle susijusias kliūtis, siekiant visapusiškai dalyvauti visuomenėje bei prireikus pakeisti pajamas; |
| --- | --- |

S.

kadangi su negalia susijusios išmokos turėtų būti laikomos valstybės parama, skirta padėti žmonėms panaikinti su jų negalia ir (arba) sveikatos būkle susijusias kliūtis, siekiant visapusiškai dalyvauti visuomenėje bei prireikus pakeisti pajamas;

| T. | kadangi Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos 9 straipsnyje nurodyta, kad būtina imtis atitinkamų priemonių, kad neįgaliesiems, ypač moterims ir mergaitėms, būtų užtikrintas realus fizinės aplinkos, transporto priemonių, informacijos ir ryšių, įskaitant informacijos ir ryšių technologijų, taip pat kitų visuomenei prieinamų objektų ar teikiamų paslaugų prieinamumas tiek miesto, tiek kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

T.

kadangi Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos 9 straipsnyje nurodyta, kad būtina imtis atitinkamų priemonių, kad neįgaliesiems, ypač moterims ir mergaitėms, būtų užtikrintas realus fizinės aplinkos, transporto priemonių, informacijos ir ryšių, įskaitant informacijos ir ryšių technologijų, taip pat kitų visuomenei prieinamų objektų ar teikiamų paslaugų prieinamumas tiek miesto, tiek kaimo vietovėse;

| U. | kadangi 2019 m. birželio mėn. priimtoje Direktyvoje dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros (28) pirmą kartą ES lygmeniu nustatyta kiekvieno darbuotojo teisė į penkių darbo dienų prižiūrinčiojo asmens atostogas per metus; |
| --- | --- |

U.

kadangi 2019 m. birželio mėn. priimtoje Direktyvoje dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros (28) pirmą kartą ES lygmeniu nustatyta kiekvieno darbuotojo teisė į penkių darbo dienų prižiūrinčiojo asmens atostogas per metus;

| V. | kadangi 2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios (toliau – Strategija) buvo remiamasi kaip politinių ir teisėkūros pasiūlymų dėl NTK įgyvendinimo pagrindu tiek ES, tiek už jos ribų; |
| --- | --- |

V.

kadangi 2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios (toliau – Strategija) buvo remiamasi kaip politinių ir teisėkūros pasiūlymų dėl NTK įgyvendinimo pagrindu tiek ES, tiek už jos ribų;

| W. | kadangi neįgalieji vis dar visapusiškai nedalyvauja visuomenėje ir nesinaudoja savo teisėmis; kadangi, laikantis NTK 29 straipsnio, sėkmingai įtraukti neįgaliuosius galima tik tuo atveju, jei jie dalyvautų politiniame ir visuomenės gyvenime, kur jiems dažnai per menkai atstovaujama; |
| --- | --- |

W.

kadangi neįgalieji vis dar visapusiškai nedalyvauja visuomenėje ir nesinaudoja savo teisėmis; kadangi, laikantis NTK 29 straipsnio, sėkmingai įtraukti neįgaliuosius galima tik tuo atveju, jei jie dalyvautų politiniame ir visuomenės gyvenime, kur jiems dažnai per menkai atstovaujama;

| X. | kadangi Strategija nebuvo pritaikyta naujoms politikos sritims, pvz., ji nebuvo suderinta nei su Darbotvarke iki 2030 m., kurią įgyvendinti įsipareigojusi ES ir visos jos valstybės narės, nei su Europos socialinių teisių ramsčiu; |
| --- | --- |

X.

kadangi Strategija nebuvo pritaikyta naujoms politikos sritims, pvz., ji nebuvo suderinta nei su Darbotvarke iki 2030 m., kurią įgyvendinti įsipareigojusi ES ir visos jos valstybės narės, nei su Europos socialinių teisių ramsčiu;

| Y. | kadangi per COVID-19 krizę neįgalieji susidūrė su rimtais iššūkiais ir teisių pažeidimais, pvz., asmeninės pagalbos, priežiūros ir paramos paslaugų sutrikimais, nevienodomis galimybėmis gauti su sveikata susijusios informacijos ir sveikatos priežiūros paslaugas, įskaitant skubią priežiūrą, ir (arba) visišku atskyrimu nuo jų, bendro pobūdžio, su visuomenės sauga susijusios informacijos, pateikiamos aiškiai ir paprastai, be kita ko, prieinamomis, be kliūčių ir naudojamomis formomis, trūkumu, atsargumo priemonių trūkumu gyvenamosiose įstaigose, nelygiomis galimybėmis naudotis švietimo įstaigų siūlomomis galimybėmis, įskaitant nuotolinį mokymąsi ir mokymąsi internetu, ir su smurtu namuose; kadangi yra galimybė, kad pandemija ir minėti iššūkiai ateinančiais mėnesiais gali atsinaujinti; |
| --- | --- |

Y.

kadangi per COVID-19 krizę neįgalieji susidūrė su rimtais iššūkiais ir teisių pažeidimais, pvz., asmeninės pagalbos, priežiūros ir paramos paslaugų sutrikimais, nevienodomis galimybėmis gauti su sveikata susijusios informacijos ir sveikatos priežiūros paslaugas, įskaitant skubią priežiūrą, ir (arba) visišku atskyrimu nuo jų, bendro pobūdžio, su visuomenės sauga susijusios informacijos, pateikiamos aiškiai ir paprastai, be kita ko, prieinamomis, be kliūčių ir naudojamomis formomis, trūkumu, atsargumo priemonių trūkumu gyvenamosiose įstaigose, nelygiomis galimybėmis naudotis švietimo įstaigų siūlomomis galimybėmis, įskaitant nuotolinį mokymąsi ir mokymąsi internetu, ir su smurtu namuose; kadangi yra galimybė, kad pandemija ir minėti iššūkiai ateinančiais mėnesiais gali atsinaujinti;

| Z. | kadangi Strategija neapima visų NTK nuostatų; |
| --- | --- |

Z.

kadangi Strategija neapima visų NTK nuostatų;

| AA. | kadangi Komisija iki šiol nesiėmė kompleksinės ir išsamios savo teisės akto peržiūros, kad užtikrintų visišką jo suderinimą su NTK nuostatomis; |
| --- | --- |

AA.

kadangi Komisija iki šiol nesiėmė kompleksinės ir išsamios savo teisės akto peržiūros, kad užtikrintų visišką jo suderinimą su NTK nuostatomis;

| AB. | kadangi įgyvendinant Strategiją padaryta nedidelė pažanga; |
| --- | --- |

AB.

kadangi įgyvendinant Strategiją padaryta nedidelė pažanga;

| AC. | kadangi neįgaliųjų teisės neįtrauktos į daugelį ES politikos sričių; |
| --- | --- |

AC.

kadangi neįgaliųjų teisės neįtrauktos į daugelį ES politikos sričių;

| AD. | kadangi vis dar yra naujų ir peržiūrėtų teisės aktų, kuriuose nėra jokių nuorodų į NTK ir prieinamumą; kadangi prieinamumas yra būtina savarankiško gyvenimo ir dalyvavimo sąlyga; kadangi ES, kaip NTK šalis, yra įsipareigojusi užtikrinti glaudų bendradarbiavimą su neįgaliaisiais ir jiems atstovaujančiomis organizacijomis ir aktyvų jų dalyvavimą rengiant ir įgyvendinant teisės aktus ir politiką, tuo pat metu atsižvelgiant į įvairias negalios sąvokas; |
| --- | --- |

AD.

kadangi vis dar yra naujų ir peržiūrėtų teisės aktų, kuriuose nėra jokių nuorodų į NTK ir prieinamumą; kadangi prieinamumas yra būtina savarankiško gyvenimo ir dalyvavimo sąlyga; kadangi ES, kaip NTK šalis, yra įsipareigojusi užtikrinti glaudų bendradarbiavimą su neįgaliaisiais ir jiems atstovaujančiomis organizacijomis ir aktyvų jų dalyvavimą rengiant ir įgyvendinant teisės aktus ir politiką, tuo pat metu atsižvelgiant į įvairias negalios sąvokas;

| AE. | kadangi būtina, kad neįgalieji galėtų visapusiškai ir lygiomis galimybėmis įsidarbinti, ir kadangi tai tebėra sudėtinga – šiuo metu darbo rinkoje dalyvauja 50,6 proc. neįgaliųjų (53,3 proc. neįgalių vyrų ir 48,3 proc. neįgalių moterų), palyginti su 74,8 proc. negalios neturinčių asmenų (29), o neįgalių 20–64 amžiaus asmenų nedarbo lygis siekia 17 proc., palyginti su 10 proc. negalios neturinčių asmenų, vadinasi, daug neįgaliųjų negali gyventi savarankiško ir aktyvaus gyvenimo; kadangi didelę dalį iš 4 mln. benamių žmonių kasmet sudaro neįgalieji; kadangi smarkiai skiriasi skirtingų negalios rūšių ir paramos poreikių duomenys; |
| --- | --- |

AE.

kadangi būtina, kad neįgalieji galėtų visapusiškai ir lygiomis galimybėmis įsidarbinti, ir kadangi tai tebėra sudėtinga – šiuo metu darbo rinkoje dalyvauja 50,6 proc. neįgaliųjų (53,3 proc. neįgalių vyrų ir 48,3 proc. neįgalių moterų), palyginti su 74,8 proc. negalios neturinčių asmenų (29), o neįgalių 20–64 amžiaus asmenų nedarbo lygis siekia 17 proc., palyginti su 10 proc. negalios neturinčių asmenų, vadinasi, daug neįgaliųjų negali gyventi savarankiško ir aktyvaus gyvenimo; kadangi didelę dalį iš 4 mln. benamių žmonių kasmet sudaro neįgalieji; kadangi smarkiai skiriasi skirtingų negalios rūšių ir paramos poreikių duomenys;

| AF. | kadangi darbdavius reikia remti ir skatinti, siekiant užtikrinti, kad neįgalieji būtų įgalinti nuo švietimo pradžios iki pat jų įsidarbinimo; kadangi dėl to darbdavių informuotumo didinimas – vienas iš būdų kovoti su diskriminacija įdarbinant neįgaliuosius; |
| --- | --- |

AF.

kadangi darbdavius reikia remti ir skatinti, siekiant užtikrinti, kad neįgalieji būtų įgalinti nuo švietimo pradžios iki pat jų įsidarbinimo; kadangi dėl to darbdavių informuotumo didinimas – vienas iš būdų kovoti su diskriminacija įdarbinant neįgaliuosius;

| AG. | kadangi darbo vietoje taikomos priemonės yra labai svarbios skatinant gerą psichikos sveikatą, užkertant kelią prastai psichikos sveikatai ir psichosocialinei negaliai; |
| --- | --- |

AG.

kadangi darbo vietoje taikomos priemonės yra labai svarbios skatinant gerą psichikos sveikatą, užkertant kelią prastai psichikos sveikatai ir psichosocialinei negaliai;

| AH. | kadangi veiksmai, kuriais siekiama įveikti demografinių pokyčių keliamus iššūkius, turi apimti reikiamas priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad neįgalieji būtų aktyvūs ir dalyvautų darbo rinkoje; kadangi į jas įtrauktos ne tik prevencinės priemonės, susijusios su darbuotojų sauga ir sveikata darbo vietoje, bet ir priemonės, kuriomis didžiausias dėmesys būtų skiriamas reabilitacijai ir dalyvavimui po ligos ar nelaimingo atsitikimo; |
| --- | --- |

AH.

kadangi veiksmai, kuriais siekiama įveikti demografinių pokyčių keliamus iššūkius, turi apimti reikiamas priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad neįgalieji būtų aktyvūs ir dalyvautų darbo rinkoje; kadangi į jas įtrauktos ne tik prevencinės priemonės, susijusios su darbuotojų sauga ir sveikata darbo vietoje, bet ir priemonės, kuriomis didžiausias dėmesys būtų skiriamas reabilitacijai ir dalyvavimui po ligos ar nelaimingo atsitikimo;

| AI. | kadangi dalyvavimas gali būti visiškai užtikrintas tik jeigu bus įtraukta daug neįgaliųjų ir jiems atstovaujančių organizacijų ir bus prasmingai konsultuojamasi su visų tipų suinteresuotaisiais subjektais, atsižvelgiant į skirtingas negalios apibrėžtis; |
| --- | --- |

AI.

kadangi dalyvavimas gali būti visiškai užtikrintas tik jeigu bus įtraukta daug neįgaliųjų ir jiems atstovaujančių organizacijų ir bus prasmingai konsultuojamasi su visų tipų suinteresuotaisiais subjektais, atsižvelgiant į skirtingas negalios apibrėžtis;

| 1. | pripažįsta, kad, laikantis 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios, padaryta pažanga įgyvendinant NTK; ragina Komisiją remtis tuo, kas pasiekta, didinant savo įsipareigojimą dėl neįgaliųjų teisių įgyvendinant plačių užmojų Europos strategiją dėl negalios po 2020 m. (toliau – Strategija po 2020 m.); |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad NTK komitetas savo baigiamosiose pastabose kritiškai nurodė, kad dėl ES ir jos valstybių narių priimtų griežtų taupymo priemonių pablogėjo neįgaliųjų gyvenimo lygis ir tai paskatino didesnį skurdo ir socialinės atskirties lygį ir šeimoms skirtų socialinių paslaugų ir paramos bei bendruomenės paslaugų mažinimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad NTK komitetas išreiškė didelį susirūpinimą dėl neįgaliųjų pavojingos padėties vykstant dabartinei migracijos krizei ES, visų pirma dėl to, kad neįgalūs pabėgėliai, migrantai ir prieglobsčio prašytojai ES laikomi tokiomis sąlygomis, kuriomis jiems neteikiama reikiama parama ir kuri nėra jiems tinkamai pritaikyta; todėl ragina Komisiją ištaisyti padėtį pateikiant gaires, skirtas jos agentūroms ir valstybėms narėms, kurios skelbia, kad neįgaliųjų ribojamasis sulaikymas migracijos ir prieglobsčio prašymo srityje neatitinka NTK; |
| --- | --- |

3.

| 4. | yra ypač susirūpinęs dėl neįgalių jaunuolių ir asmenų, kurie neturi darbo ilgesnį laikotarpį; ragina valstybes nares siekti prioriteto tvarka juos įtraukti į darbo rinką, pvz., vykdant Jaunimo garantijų iniciatyvą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją pateikti visapusišką plataus užmojo ilgalaikę Europos strategiją dėl negalios po 2020 m. (Strategiją po 2020 m.), kurioje būtų:






  a) | aiškiai nustatytos prioritetinės sritys, apimančios visas NTK nuostatas ir atspindinčios NTK komiteto bendrąsias pastabas, įskaitant pagrindinių terminų apibrėžtis, visų pirma bendrą ES lygmens „negalios“ apibrėžtį visose ES politikos srityse ir atsižvelgiant į NTK komiteto 2015 m. priimtas ES skirtas baigiamąsias išvadas; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

aiškiai nustatytos prioritetinės sritys, apimančios visas NTK nuostatas ir atspindinčios NTK komiteto bendrąsias pastabas, įskaitant pagrindinių terminų apibrėžtis, visų pirma bendrą ES lygmens „negalios“ apibrėžtį visose ES politikos srityse ir atsižvelgiant į NTK komiteto 2015 m. priimtas ES skirtas baigiamąsias išvadas;

| b) | aiškūs ir išmatuojami plataus užmojo tikslai, įskaitant suplanuotų veiksmų su aiškiais terminais ir skirtų išteklių sąrašą šiose srityse: lygybė, dalyvavimas, laisvas judėjimas ir savarankiškas gyvenimas, prieinamumas, užimtumas ir mokymas, švietimas ir kultūra, skurdas ir socialinė atskirtis, išorės veiksmai, laisvė nepatirti smurto ir įžeidinėjimo, negalios integravimas ir informuotumo didinimas; |
| --- | --- |

b)

aiškūs ir išmatuojami plataus užmojo tikslai, įskaitant suplanuotų veiksmų su aiškiais terminais ir skirtų išteklių sąrašą šiose srityse: lygybė, dalyvavimas, laisvas judėjimas ir savarankiškas gyvenimas, prieinamumas, užimtumas ir mokymas, švietimas ir kultūra, skurdas ir socialinė atskirtis, išorės veiksmai, laisvė nepatirti smurto ir įžeidinėjimo, negalios integravimas ir informuotumo didinimas;

| c) | nustatyti įgyvendinimo tvarkaraščiai ir terminai; |
| --- | --- |

c)

nustatyti įgyvendinimo tvarkaraščiai ir terminai;

| d) | skiriamas dėmesys neįgaliųjų įvairovei ir jų poreikiams, taip pat imantis tikslinių veiksmų; |
| --- | --- |

d)

skiriamas dėmesys neįgaliųjų įvairovei ir jų poreikiams, taip pat imantis tikslinių veiksmų;

| e) | visos neįgaliųjų teisės įtraukiamos į visas politikos kryptis ir sritis; |
| --- | --- |

e)

visos neįgaliųjų teisės įtraukiamos į visas politikos kryptis ir sritis;

| f) | pripažįstamos daugialypės ir tarpsektorinės diskriminacijos formos, su kuriomis susiduria neįgalieji, ir sprendžiamas šis klausimas; |
| --- | --- |

f)

pripažįstamos daugialypės ir tarpsektorinės diskriminacijos formos, su kuriomis susiduria neįgalieji, ir sprendžiamas šis klausimas;

| g) | įtrauktas vaiko interesams atžvalgus požiūris; |
| --- | --- |

g)

įtrauktas vaiko interesams atžvalgus požiūris;

| h) | užtikrinamas lyčių aspekto integravimas; |
| --- | --- |

h)

užtikrinamas lyčių aspekto integravimas;

| i) | skiriamas ypatingas dėmesys suaugusiems neįgaliesiems, ypač atsižvelgiant į intelektinę negalią turinčius asmenis ir jų ateitį po juos prižiūrinčiojo asmens mirties; |
| --- | --- |

i)

skiriamas ypatingas dėmesys suaugusiems neįgaliesiems, ypač atsižvelgiant į intelektinę negalią turinčius asmenis ir jų ateitį po juos prižiūrinčiojo asmens mirties;

| j) | tinkamas ir pakankamais ištekliais aprūpintas stebėsenos mechanizmas, kuriam būtų taikomi aiškūs lyginamieji standartai ir rodikliai; |
| --- | --- |

j)

tinkamas ir pakankamais ištekliais aprūpintas stebėsenos mechanizmas, kuriam būtų taikomi aiškūs lyginamieji standartai ir rodikliai;

| k) | sudarytos palankesnės sąlygos skirtingų politikos sričių susiejimui ES lygmeniu ir strategijos pritaikomumui prie naujų politikos sričių ir iššūkių, kurie viršija NTK nuostatas, pvz., skaitmeninimo ir naujų technologijų, automatizavimo ir dirbtinio intelekto; |
| --- | --- |

k)

sudarytos palankesnės sąlygos skirtingų politikos sričių susiejimui ES lygmeniu ir strategijos pritaikomumui prie naujų politikos sričių ir iššūkių, kurie viršija NTK nuostatas, pvz., skaitmeninimo ir naujų technologijų, automatizavimo ir dirbtinio intelekto;

| l) | užtikrintas suderinamumas su kitomis ES iniciatyvomis ir strategijomis, taip pat įtraukti tolesni veiksmai, susiję su 2020 m. Europos strategija ir iniciatyvomis, įgyvendinamomis pagal Europos socialinių teisių ramstį ir veiksmų gaires, kuriomis siekiama socialinės Europos; |
| --- | --- |

l)

užtikrintas suderinamumas su kitomis ES iniciatyvomis ir strategijomis, taip pat įtraukti tolesni veiksmai, susiję su 2020 m. Europos strategija ir iniciatyvomis, įgyvendinamomis pagal Europos socialinių teisių ramstį ir veiksmų gaires, kuriomis siekiama socialinės Europos;

| m) | skirtas deramas biudžetas Strategijai po 2020 m. įgyvendinti ir stebėti, įskaitant tinkamo biudžeto skyrimą ES NTK struktūrai, kuria skatinamas, saugomas ir stebimas NTK įgyvendinimas sprendžiant ES kompetencijai priskiriamus klausimus (t. y. susijusius su ES teisės aktais, politika ir ES viešuoju administravimu); |
| --- | --- |

m)

skirtas deramas biudžetas Strategijai po 2020 m. įgyvendinti ir stebėti, įskaitant tinkamo biudžeto skyrimą ES NTK struktūrai, kuria skatinamas, saugomas ir stebimas NTK įgyvendinimas sprendžiant ES kompetencijai priskiriamus klausimus (t. y. susijusius su ES teisės aktais, politika ir ES viešuoju administravimu);

| n) | skatinamas bendradarbiavimas su valdžios institucijomis, įmonėmis, socialiniais partneriais ir pilietine visuomene Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, siekiant užtikrinti tinkamą Strategijos po 2020 m. įgyvendinimą; |
| --- | --- |

n)

skatinamas bendradarbiavimas su valdžios institucijomis, įmonėmis, socialiniais partneriais ir pilietine visuomene Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, siekiant užtikrinti tinkamą Strategijos po 2020 m. įgyvendinimą;

| o) | integruojamos vienodos galimybės neįgaliesiems naudotis paslaugomis, įskaitant galimybę gauti sveikatos priežiūros paslaugas, išsilavinimą ir darbą, naudotis viešuoju transportu, gauti būstą, dalyvauti kultūriniame gyvenime, užsiimti sportu ir laisvalaikio pramogomis, taip pat dalyvauti kitose srityse, panaikinant kliūtis socialiniam dalyvavimui ir taikant universalaus dizaino principą investicijoms į infrastruktūrą ir skaitmeninį sektorių visoje ES; |
| --- | --- |

o)

integruojamos vienodos galimybės neįgaliesiems naudotis paslaugomis, įskaitant galimybę gauti sveikatos priežiūros paslaugas, išsilavinimą ir darbą, naudotis viešuoju transportu, gauti būstą, dalyvauti kultūriniame gyvenime, užsiimti sportu ir laisvalaikio pramogomis, taip pat dalyvauti kitose srityse, panaikinant kliūtis socialiniam dalyvavimui ir taikant universalaus dizaino principą investicijoms į infrastruktūrą ir skaitmeninį sektorių visoje ES;

| p) | užtikrinama, kad veiksmingas socialinės ekonomikos skatinimas ir veiksminga parama jai būtų įtraukta į Strategijos prioritetus; |
| --- | --- |

p)

užtikrinama, kad veiksmingas socialinės ekonomikos skatinimas ir veiksminga parama jai būtų įtraukta į Strategijos prioritetus;

| 6. | pabrėžia, kad Strategija po 2020 m. turi atitikti programas, skirtas lėtinėmis ligomis sergantiems žmonėms, įskaitant priemones, susijusias su aktyvesnio užimtumo skatinimu, nes neįgaliesiems skirtose strategijose ne visada atsižvelgiama į jų poreikius; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kaip svarbu visapusiškai apibrėžti ir užtikrinti prieinamumą ir jo vertę, kad neįgalieji turėtų lygias galimybes, kurios pripažįstamos NTK ir atitinka NTK bendrąjį komentarą Nr. 2, atsižvelgiant į skirtingus neįgaliųjų poreikius ir skatinti taikyti universalų dizainą kaip ES principą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti ir nuolat stebėti visus su prieinamumu susijusius teisės aktus, įskaitant Europos prieinamumo aktą (30), Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą, Telekomunikacijų reguliavimo paketą ir Interneto svetainių prieinamumo direktyvą (31), taip pat atitinkamus transporto ir keleivių teisių reglamentus; primygtinai teigia, kad stebėsena turėtų vykti ne per savikontrolę, bet ją turėtų vykdyti nepriklausomas subjektas, įtraukiant neįgaliuosius asmenis; todėl ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas įgyvendinimui ir įsteigti Europos prieinamumo tarybą, kuri stebėtų ES prieinamumo teisės aktų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją naudotis Europos prieinamumo aktu kaip pagrindu siekiant priimti tvirtą ES struktūrą dėl prieinamos ir įtraukios aplinkos, kurioje būtų užtikrintos visiškai prieinamos viešosios erdvės, paslaugos, įskaitant viešojo transporto, ryšių ir finansines paslaugas, ir apstatyta aplinka; ragina Komisiją stiprinti keleivių teises, kad būtų išvengta tolesnės diskriminacijos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją peržiūrėti Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūros (EASA) ir Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA) taisykles, siekiant apsaugoti neįgalių keleivių teises, susijusias su jų kūno ir įrangos apsauga juos perkeliant, ir pripažinti papildomų vietų poreikį, kai keliauja asmeninis padėjėjas arba gulimoje padėtyje keliaujantys asmenys; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad visiems su prieinamumu susijusiems įsipareigojimams įgyvendinti reikalingas pakankamas finansavimas ES, nacionaliniu ir vietos lygmenimis; ragina Komisiją ir valstybes nares padidinti viešąsias investicijas, siekiant užtikrinti prieinamumą neįgaliesiems tiek fizinėje, tiek skaitmeninėje aplinkoje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reiškia susirūpinimą, kad viešųjų pirkimų ex ante sąlyga pirkti prieinamai prieš pasirašant viešojo pirkimo sutartį yra nepakankamai įgyvendinta nacionaliniu lygmeniu; todėl rekomenduoja sukurti portalą, panašiai kaip žaliojo viešojo pirkimo atveju, kuriame būtų pateikiamos visos prieinamumo gairės; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją bendradarbiauti su ESTT dėl komunikacijos ir prieinamumo strategijų, siekiant užtikrinti, kad neįgalieji galėtų naudotis ES teisingumo sistema; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad Strategija po 2020 m. turėtų būti pagrįsta kompleksine išsamia visų ES teisės aktų ir politikos peržiūra, siekiant užtikrinti visapusišką suderinimą su NTK nuostatomis; primygtinai ragina į ją įtraukti peržiūrėtą kompetencijų deklaraciją, apimančią visas politikos sritis, kuriose ES yra priėmusi teisės aktų ar privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų, darančių poveikį neįgaliesiems, ir joje pateikti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų bei numatyti įgyvendinimo ir stebėsenos priemones; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų įtrauktas lyčių aspektu pagrįstas ir tarpsektorinis požiūris į kovą su įvairių formų diskriminacija, su kuria susiduria neįgalios moterys ir mergaitės; primygtinai reikalauja, kad pagal lytis suskirstyti duomenys būtų renkami siekiant atpažinti tarpsektorinės daugialypės diskriminacijos, su kuria susiduria neįgalios moterys ir mergaitės, formas visose srityse, kurioms taikoma Stambulo konvencija, ir visur, kur reikia; primygtinai ragina Komisiją pateikti konsoliduotą pasiūlymą dėl Strategijos po 2020 m., ir priimti šeimoms, bendruomenėms, specialistams ir įstaigoms skirtas veiksmingas priemones, siekiant užkirsti kelią smurtui, įskaitant seksualinį priekabiavimą ir prievartą, prieš neįgalias moteris ir vaikus ir kovoti su tuo; primygtinai ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares, kurios to dar nepadarė, ratifikuoti Stambulo konvenciją; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Strategijoje po 2020 m. sukurti tarpinstitucinę jos įgyvendinimo priežiūros struktūrą, taikant tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (32) nustatytas procedūras; pabrėžia, kad visose ES institucijose ir agentūrose turėtų būti neįgaliųjų ryšių centrai, o pagrindinis ryšių centras turėtų būti Komisijos generaliniame sekretoriate; pabrėžia, kad neįgaliųjų ryšių centrams palaikyti turėtų padėti atitinkamas tarpinstitucinis mechanizmas, kad būtų koordinuojamas NTK įgyvendinimas ES institucijose; pabrėžia, kad esama tarpinstitucinio mechanizmo, kuriuo siekiama palengvinti Komisijos, Parlamento ir Tarybos bendradarbiavimą atitinkamiems jų pirmininkams susitinkant kiekvienos kadencijos pradžioje; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad ES institucijos, kaip viešosios administracijos, visais klausimais laikosi Neįgaliųjų teisių konvencijos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad Strategija po 2020 m. būtų rengiama glaudžiai, prasmingai ir sistemingai įtraukiant neįgaliuosius ir jiems atstovaujančius šeimos narius ir organizacijas, ir pasirūpinti, kad Komisija kartu su valstybėmis narėmis glaudžiai bendradarbiautų su jais įgyvendinant, stebint ir vertinant Strategiją po 2020 m., be kita ko, skiriant tinkamą finansavimą ir stiprinant gebėjimus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją įtraukti Strategijos peržiūrą, kuri būtų atliekama kas trejus metus, įskaitant aiškiai apibrėžtą ES NTK struktūros vaidmenį ir sistemingą bei aktyvų neįgaliųjų ir jiems atstovaujančių organizacijų (tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmenimis) dalyvavimą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad būtina nuolat stebėti NTK įgyvendinimą; atsižvelgdamas į tai, ragina:






  a) | (laikantis teisėtai priimtų apsaugos priemonių) rinkti patikimus duomenis, suskirstytus pagal negalios rūšį, amžių, lytį ir veiksnius, kurie svarbūs stebint NTK įgyvendinimo pažangą ir panaikinant kliūtis, su kuriomis susiduria savo teisėmis besinaudojantys neįgalieji; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

(laikantis teisėtai priimtų apsaugos priemonių) rinkti patikimus duomenis, suskirstytus pagal negalios rūšį, amžių, lytį ir veiksnius, kurie svarbūs stebint NTK įgyvendinimo pažangą ir panaikinant kliūtis, su kuriomis susiduria savo teisėmis besinaudojantys neįgalieji;

| b) | skirti ES NTK stebėsenos struktūrai pakankamai išteklių, kad savo funkcijas ji galėtų atlikti nepriklausomai ir tinkamai; |
| --- | --- |

b)

skirti ES NTK stebėsenos struktūrai pakankamai išteklių, kad savo funkcijas ji galėtų atlikti nepriklausomai ir tinkamai;

| c) | nustatyti lankstų mechanizmą, pagal kurį galėtų būti teikiamos paskatos optimaliam NTK įgyvendinimui, kaip antai, Prieinamiausio miesto konkursas, ir |
| --- | --- |

c)

nustatyti lankstų mechanizmą, pagal kurį galėtų būti teikiamos paskatos optimaliam NTK įgyvendinimui, kaip antai, Prieinamiausio miesto konkursas, ir

| d) | parengti atitinkamas iniciatyvas nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

d)

parengti atitinkamas iniciatyvas nacionaliniu lygmeniu;

| 20. | ragina Komisiją pasirūpinti, kad vykdant Strategiją po 2020 m. visų pirma neįgaliesiems būtų užtikrinta galimybė įsidarbinti, lankyti profesinius mokymus, gauti įtraukias švietimo paslaugas, įperkamas, kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas, naudotis skaitmeninėmis paslaugomis ir užsiimti sportine veikla, be kita ko, užtikrinant, kad darbo vietoje būtų sudarytos tinkamos sąlygos ir kad neįgaliesiems būtų mokamas toks pat atlyginimas kaip ir negalios neturintiems darbuotojams, taip pat vengiant bet kokių kitų diskriminacijos būdų ir užkertant jiems kelią; ragina valstybes nares toliau plėtoti ir (arba) veiksmingiau įgyvendinti priemones, kuriomis skatinamas neįgaliųjų dalyvavimas darbo rinkoje, ir pripažinti neįgaliųjų socialinėse įmonėse dirbančius neįgaliuosius pagal įstatymą kaip darbuotojus ir užtikrinti, kad jie turėtų teisę į tokią pačią socialinę apsaugą kaip ir kiti darbuotojai; ragina Komisiją skatinti rengti kokybiškas stažuočių programas, taip pat skatinti ir plėtoti mokymo galimybes neįgaliesiems per gamybinę praktiką; ragina Komisiją į būsimas ataskaitas įtraukti geriausios praktikos pavyzdžių, kad darbdaviai galėtų veiksmingai įgyvendinti su negalia susijusius teisės aktus; ragina Komisiją pripažinti, skatinti ir saugoti įtraukias įmones, siekiant, kad neįgaliesiems darbo rinkoje būtų sukurtos nuolatinės darbo vietos; pabrėžia socialinio verslo įmonių ir organizacijų galimybes sudaryti sąlygas į darbo rinką įtraukti neįgaliuosius; ragina Komisiją teikti tikslinę Europos socialinio fondo paramą socialinei ekonomikai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad labai svarbu užtikrinti aukšto lygio paslaugas ir pagalbą neįgaliesiems; todėl mano, kad siekiant užtikrinti, kad būtų patenkinti visi neįgaliųjų poreikiai, būtina ES lygmeniu nustatyti minimalius standartus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją peržiūrėti tarpvalstybinės sveikatos priežiūros direktyvą, siekiant ją suderinti su NTK, kad būtų užtikrinta galimybė neįgaliesiems gauti įperkamas ir kokybiškas tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina valstybes nares užtikrinti neįgaliesiems galimybę naudotis lyčiai atžvalgiomis sveikatos priežiūros paslaugomis, įskaitant su sveikata susijusią reabilitaciją ir prireikus ilgalaikę slaugą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad neįgalios moterys ir mergaitės turi turėti galimybes visapusiškai naudotis konkrečius jų poreikius atitinkančia medicinine priežiūra, įskaitant ginekologo konsultacijas, medicininę apžiūrą, šeimos planavimo konsultacijas ir pritaikytą paramą nėštumo metu; primygtinai ragina ES atsižvelgti į šias paslaugas įgyvendinant Strategiją po 2020 m.; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad neregintiems ir kurtiems asmenims reikia papildomos priežiūros, kurią teikia specialių ir kvalifikuotų žinių turintys specialistai; ragina valstybes nares raudonai baltas lazdeles paskelbti nereginčių ir kurčių pėsčiųjų simboliu, kad neregintys ir kurti asmenys būtų pastebimesni eismo dalyviai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją užtikrinti, kad teisinio veiksnumo netekę asmenys galėtų naudotis visomis Europos Sąjungos sutartyse ir teisės aktuose įtvirtintomis teisėmis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | apgailestaudamas pažymi, kad dabartinė Europos vaiko teisių politika nepakankamai apima visapusišką teisėmis grindžiamą strategiją dėl neįgalių berniukų ir mergaičių apsaugos, kad į ją neįtrauktos jų teisių apsaugos priemonės ir kad neįgalumo strategijose nepakankamai į jas atsižvelgiama arba jos nepakankamai integruojamos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją pagerinti pažeidžiamų vaikų galimybes naudotis pagrindinėmis paslaugomis ir socialinėmis teisėmis (ypač sveikatos priežiūros, švietimo, ankstyvojo ugdymo ir priežiūros, mitybos ir apgyvendinimo paslaugomis); |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad ES pirmautų skatinant neįgaliųjų teises, ir skatinti ratifikuoti NTK visame pasaulyje; ragina Komisijos specialistų Lygybės darbo grupę, vadovaujamą Europos Komisijos nario lygybės klausimais, sistemingai įtraukti neįgaliųjų teises į visus susijusius ES teisės aktus, sprendimus, politiką ir programas; primygtinai ragina visapusiškai integruoti neįgaliųjų teisių perspektyvą į Europos socialinių teisių ramstį, Lyčių lygybės strategiją, visų pirma skiriant dėmesį kovai su smurtu, į programą „Erasmus+“ ir Jaunimo garantijų iniciatyvą, Teisingos pertvarkos mechanizmą, Vaikų garantijų iniciatyvą ir būsimą Žaliąją knygą dėl senėjimo, Europos semestrą ir ES užsienio politiką, ir pabrėžia, kad reikia priimti Neįgaliųjų teisių garantiją, kurią įgyvendinant neįgaliesiems būtų padedama įsidarbinti, dalyvauti stažuotėse, gauti darbą ir įgyti tolesnį išsilavinimą; primena Komisijai taip pat stebėti šiuos aspektus ES institucijų viduje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją parengti iššūkių ir teisių pažeidimų, su kuriais susidūrė neįgalieji per COVID-19 pandemiją, priemonių, kurias valstybės narės priėmė reaguodamos į pandemiją, taip pat teisės aktų spragų ir trūkumų vertinimą; ragina Komisiją strategijoje dėl negalios po 2020 m. pasiūlyti atitinkamas ir konkrečias atkūrimo ir poveikio švelninimo priemones, siekiant pašalinti tokius trūkumus ir užkirsti jiems kelią ateityje; primena, kad tokios priemonės turi būti rengiamos remiantis konsultacijomis su neįgaliaisiais ir jų šeimos nariais ar jiems atstovaujančiomis organizacijomis, taip pat su Europos Parlamento NTK tinklu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisijos specialistų darbo grupę rengti ir vykdyti sistemingas konsultacijas su neįgaliaisiais ir jiems atstovaujančiomis organizacijomis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad teisė savarankiškai gyventi ir būti įtrauktiems į bendruomenę yra neatsiejama daugelio kitų NTK įtvirtintų teisių, įskaitant lygybę ir nediskriminavimą, autonomiją ir laisvę, veiksnumą ir judėjimo laisvę, užtikrinimo dalis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją aktyviai skatinti pereiti nuo institucinės ir (arba) atskirtos priežiūros prie bendruomeninės priežiūros, įskaitant asmeninę pagalbą, ir visose ES politikos iniciatyvose numatytų įtraukių (integruotų ir specialiai pritaikytų) paslaugų; taip pat ragina Komisiją užtikrinti, kad į ES socialinių rodiklių suvestinę būtų įtraukta bendra pažanga įgyvendinant deinstitucionalizavimą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina valstybes nares skatinti dalyvavimą spartinant deinstitucionalizavimo procesą iki konkretaus termino ir pakeičiant pakaitinį sprendimų priėmimą remiamu sprendimų priėmimu; ragina valstybes nares užtikrinti, kad deinstitucionalizavimas niekada nelemtų neįgaliųjų benamystės dėl tinkamų ir (arba) prieinamų būstų stokos; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją laikytis tvirtos pozicijos, kad perėjimui nuo institucinės priežiūros prie gyvenimo bendruomenėje labai svarbus bendras integruotų bendruomeninių paslaugų (angl. CBS) prieinamumas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją skatinti neįgaliųjų judėjimo laisvę; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją parengti ES lygmens veiksmus, kuriais būtų užtikrinta, kad visi neįgalieji galėtų naudotis judėjimo laisve ir dirbti užsienyje vienodomis sąlygomis su kitais; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją užtikrinti, kad naudojant ES lėšas būtų laikomasi NTK nuostatų, ir pasirūpinti, kad šias lėšas naudojant nebūtų prisidedama prie institucinės priežiūros įstaigų ar bet kokių kitų įstaigų, kurias būtų lengva paversti institucijomis, statybų ar atnaujinimo, arba projektų, į kuriuos prasmingai neįtraukiami neįgalieji ir jiems atstovaujantys šeimos nariai arba organizacijos, ir kad jos nebūtų investuojamos į neįgaliesiems neprieinamas struktūras; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Komisiją užtikrinti, kad naudojant ES lėšas nebūtų prisidedama prie neetiškų neįgaliųjų mokslinių tyrimų, nesavanoriškos sterilizacijos arba jų reprodukcinių teisių pažeidimo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Komisiją pripažinti, kad intelektinę ar psichosocialinę negalią turintys asmenys ypač jautriai reaguoja į eksperimentinius metodus ir gydymą, kurie nėra pagrįsti tvirtais moksliniais įrodymais ir gali padaryti didelės žalos; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primygtinai teigia, kad ES lėšomis turėtų būti siekiama skatinti įtraukią, prieinamą aplinką, paslaugas, praktiką ir prietaisus, taikant universalaus dizaino metodą ir teikiant pirmenybę deinstitucionalizavimui, įskaitant tvirtą paramą asmeninei pagalbai ir nepriklausomam gyvenimui; ragina Komisiją skatinti iniciatyvas, kuriomis užtikrinama, kad ES lėšomis finansuojamos paramos paslaugos atitiktų neįgaliųjų poreikius; pabrėžia, kad lėšas reikia aktyviai investuoti į mokslinius tyrimus, kad būtų sukurtos neįgaliesiems skirtos geresnės pagalbinės technologijos už prieinamesnę kainą; ragina neįgaliuosius ir jiems atstovaujančius šeimos narius ir organizacijas aktyviai įtraukti į visas ES finansuojamas programas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Europos Audito Rūmus išnagrinėti, ar neįgalieji gali naudotis ES finansuojamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Komisiją užtikrinti, kad visi projektai ir infrastruktūra trečiosiose šalyse, kuriems teikiamos ES lėšos, būtų prieinami neįgaliesiems ir kad ES lėšos būtų investuojamos į NTK įgyvendinimą ir stebėseną bei neįgaliųjų organizacijų pajėgumų didinimą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad ES strategija ir valstybių narių veiksmai būtų visiškai suderinti su darnaus vystymosi tikslais ir Jungtinių Tautų Darbotvarke iki 2030 m., kuri yra svarbus visuotinis veiksmų pagrindas tvarumo, lygybės ir įtraukties srityje, pagal kurį negalia, kaip horizontalusis klausimas, įtraukta į 4, 8, 10, 11 ir 17 DVT; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją atlikti vadovaujamą vaidmenį užtikrinant, kad darnaus vystymosi tikslai išorės veiksmų srityje būtų įgyvendinami atsižvelgiant į neįgaliųjų poreikius, nepriklausomai nuo naujos Europos strategijos dėl negalios, patvirtinant aiškų, skaidrų ir įtraukų veiksmų planą šiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palankiai vertina neseniai priimtą Direktyvą dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros ir ypač nustatytą teisę į penkių darbo dienų prižiūrinčiojo asmens atostogas per metus; ragina valstybes nares skubiai įgyvendinti šią direktyvą ir ragina taikyti griežtesnius nei privalomieji direktyvoje nustatyti reikalavimus, be kita ko, nustatant mokamas tėvystės, vaiko priežiūros ir slaugos atostogas; ragina valstybes nares nustatyti slaugos atostogų, tėvystės atostogų, vaiko priežiūros atostogų tvarką ir lanksčias darbo sąlygas, kurios būtų pritaikytos konkretiems ypač nepalankiose sąlygose atsidūrusių tėvų poreikiams, pvz., neįgalių tėvų arba neįgalių vaikų ar lėtinėmis ligomis sergančių vaikų tėvų poreikiams; ragina valstybes nares užtikrinti pakankamą finansinę ir profesionalią paramą žmonėms, kurie rūpinasi tuose pačiuose namuose gyvenančiais neįgaliais savo šeimos nariais; pabrėžia, jog tai, kad jie turi rūpintis savo giminaičiais, dažnai daro neigiamą poveikį jų šeimai ir profesiniam gyvenimui, jie patiria atskirtį ir diskriminaciją; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina Komisiją sukurti neįgaliesiems skirtų išmokų ir paslaugų perkeliamumo ir pritaikomumo koordinavimo mechanizmus tarp valstybių narių ir išplėsti ES bandomąjį projektą dėl visoje ES galiojančios neįgaliojo kortelės, į jį įtraukiant ne tik kultūros ir sporto sritis, taip pat užtikrinti, kad Europos neįgaliųjų automobilio stovėjimo kortelė be apribojimų galiotų visose valstybėse narėse; pabrėžia, kad tokios priemonės yra būtinos siekiant užtikrinti, kad neįgalieji visoje Europoje galėtų gauti paramą ir tam nereikėtų kiekvienoje valstybėje narėje atlikti atskirų vertinimų; ragina valstybes nares savo teisės aktuose pripažinti tam tikras negalias, kad būtų galima spręsti su tam tikrais jų poreikiais susijusius klausimus ir šiuos poreikius patenkinti (pvz., neregystės ir kurtumo atveju); |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją skatinti struktūrinį neįgaliųjų ir jiems atstovaujančių šeimos narių ar organizacijų dalyvavimą visuose sprendimų priėmimo etapuose, tiek nacionaliniu, tiek ES lygmenimis, ir finansuoti neįgaliųjų organizacijų gebėjimų stiprinimą, kad jos galėtų struktūriškai dalyvauti priimant visus sprendimus dėl neįgaliųjų; ragina Komisiją parengti iniciatyvas, kuriomis būtų skatinama galimybė neįgaliesiems ginti savo teises ir dalyvauti politinėje veikloje, taip pat ragina valstybes nares stiprinti nacionalines iniciatyvas šiuo atžvilgiu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina Komisiją skatinti geresnį paramos paslaugų koordinavimą tarp valstybių narių ir kurti ryšių centrus visose valstybėse narėse, kad neįgalūs ES piliečiai būtų informuojami apie socialines teises ir paramos paslaugas, kurias jie gali gauti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Komisiją, bendradarbiaujant su privačiuoju sektoriumi, sukurti vieną portalą, kuriame būtų sutelktos visos priemonės, kuriomis siekiama optimalaus neįgaliųjų socialinio dalyvavimo; |
| --- | --- |

50.

| 51. | primena neįgaliųjų teisę į tinkamą gyvenimo lygį ir socialinę apsaugą, ypač finansinę paramą ir trumpalaikę priežiūrą; ragina Komisiją užtikrinti, kad 2030 m. ES strategijoje dėl negalios būtų numatyti konkretūs veiksmai, kuriais visoje ES būtų skatinamos įtraukios socialinės apsaugos sistemos, kuriomis būtų užtikrintos galimybės neįgaliesiems gauti pašalpas ir naudotis paslaugomis visą gyvenimą; ragina valstybes nares neįgaliesiems nustatyti minimalią socialinę apsaugą, kuria būtų užtikrintas tinkamas jų gyvenimo lygis; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją ir Tarybą remtis Tarybos rekomendacijomis dėl socialinės apsaugos (33) ir pasiūlymu dėl reglamento dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (COM(2016)0815), kad visi ES piliečiai turėtų galimybę visoje ES naudotis (socialinės) paramos paslaugomis, atsižvelgiant į NTK komiteto rekomendaciją; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti visapusišką prieinamo formato kampaniją, įtraukiant neįgaliuosius ir jiems atstovaujančius šeimos narius bei organizacijas, įskaitant lengvai įskaitomą versiją ir nacionalines gestų kalbas, siekiant didinti neįgaliųjų, atsakingų asmenų ir apskritai visuomenės informuotumą apie NTK ir neįgaliųjų poreikius bei kliūtis, su kuriomis jie susiduria; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti, koordinuoti ir kurti mokomąją medžiagą, kurią būtų galima naudoti valstybėse narėse siekiant skatinti teigiamą požiūrį į neįgaliuosius ir gerinti jų įtrauktį; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina ES ir valstybes nares finansuoti neįgaliųjų, jų organizacijų, profesinių sąjungų, darbdavių federacijų, lygybės įstaigų ir valstybės tarnautojų mokymus apie nediskriminavimo, apimančio daugialypę ir tarpsektorinę diskriminaciją, principą ir tinkamų sąlygų sudarymą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina visas valstybes nares remti ir didinti socialinio darbo (t. y. socialinių darbuotojų ir aktyviai socialines paslaugas teikiančių asmenų) prestižą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina Komisiją sukurti aiškų atsakomybės už strategijas, jų kontrolės ir sankcijų mechanizmą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina visas valstybes nares skubiai spręsti benamystės problemą, priimant ilgalaikes, būstu paremtas, integruotas benamystės naikinimo strategijas nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, taip pat pripažinti ypatingą pavojų, kuris kyla neįgaliesiems, įskaitant autizmo spektro sutrikimų turinčius asmenis; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina valstybes nares patvirtinti savo įsipareigojimą skatinti, apsaugoti ir užtikrinti visapusišką ir lygiateisį visų neįgaliųjų naudojimąsi visomis žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis, įskaitant teisę laisvai judėti ir gyventi šalyje, taip pat teisę balsuoti rinkimuose pagal NTK 12 straipsnį, ir užtikrinti pagarbą jų įgimtam orumui, įgyvendinant Strategiją po 2020 m. ir atidžiai stebint jos įgyvendinimą, siekiant, kad prasmingai dalyvautų neįgalieji ir jiems atstovaujantys šeimos nariai ar organizacijos, bendradarbiaujant su institucijomis, socialiniais partneriais ir pilietine visuomene ES, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, ir skirti jos įgyvendinimui pakankamus ir tinkamus žmogiškuosius ir finansinius išteklius; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina valstybes nares parengti savo nacionalines strategijas dėl negalios, kuriomis būtų skatinamas neįgaliųjų lygybės integravimas ir sprendžiamas NTK įgyvendinimo klausimas; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina valstybes nares parengti nacionalines strategijas, atsižvelgiant į kitų valstybių narių geriausią patirtį, kad būtų užtikrintas teisingas NTK įgyvendinimas; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina Europos Sąjungą ir visas valstybes nares ratifikuoti NTK fakultatyvų protokolą; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina valstybes nares pranešti apie Europos strategijos dėl negalios įgyvendinimą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina valstybes nares pranešti apie tolesnius veiksmus dėl Neįgaliųjų teisių komiteto rekomendacijų, pateiktų atlikus NTK įgyvendinimo vertinimą; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia, kad svarbu kuo greičiau pasiekti susitarimą; ragina Tarybą rasti išeitį iš aklavietės, kad būtų galima priimti pragmatišką sprendimą, ir nedelsiant paspartinti horizontaliosios ES direktyvos dėl kovos su diskriminacija, kurią 2008 m. pasiūlė Komisija ir kurią vėliau patvirtino Parlamentas, priėmimą; mano, kad tai yra būtina sąlyga, norint užtikrinti konsoliduotą ir nuoseklią ES teisės sistemą, kuri apsaugotų nuo diskriminacijos dėl religijos ir tikėjimo, negalios, amžiaus ir seksualinės orientacijos ne užimtumo srityje; pažymi, kad neturėtų būti priimami jokie nederami direktyvos taikymo srities apribojimai; mano, kad taip pat labai svarbus elementas – ES teisės aktų sistemos kovos su nusikaltimais dėl neapykantos srityje konsolidavimas, nes panašūs nusikaltimai yra paplitę ir darbo aplinkoje; |
| --- | --- |

64.

| 65. | rekomenduoja ES struktūriškai integruoti Europos strategiją dėl negalios į Europos semestro procesą; |
| --- | --- |

65.

| 66. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrai, Audito Rūmams, Regionų komitetui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, kad ji būtų perduota subnacionaliniams parlamentams ir taryboms, Europos Tarybai ir Jungtinėms Tautoms. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  OL L 23, 2010 1 27, p. 35.

(2)  OL C 340, 2010 12 15, p. 11.

(3)  OL L 151, 2019 6 7, p. 70.

(4)  OL L 327, 2016 12 2, p. 1.

(5)  OL L 303, 2018 11 28, p. 69.

(6)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(7)  OL C 204, 2018 6 13, p. 179.

(8)  OL L 321, 2018 12 17, p. 36.

(9)  OL C 137 E, 2010 5 27, p. 68.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0032.

(11)  OL C 356, 2018 10 4, p. 110.

(12)  OL C 101, 2018 3 16, p. 138.

(13)  OL C 353, 2016 9 27, p. 41.

(14)  OL C 131 E, 2013 5 8, p. 9.

(15)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 23.

(16)  OL C 187, 1988 7 18, p. 236.

(17)  OL C 379, 1998 12 7, p. 66.

(18)  OL C 224, 2018 6 27, p. 68.

(19)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(20)  OL L 347, 2013 12 20, p. 289.

(21)  OL L 347, 2013 12 20, p. 470.

(22)  OL L 347, 2013 12 20, p. 487.

(23)  Pagal 2016 m. ES SPGS tyrimą šis skaičius apima 99 milijonus asmenų ir apytiksliai 1 milijonas asmenų yra atskirti globos įstaigose, todėl šiame tyrime nebuvo skaičiuojami.

(24)  2013 m. balandžio 11 d. sprendimų sujungtose bylose C-335/11 ir C-337/11 29–30 punktai, 2014 m. kovo 18 d. sprendimo byloje C-363/12 73 punktas ir 2014 m. gegužės 22 d. sprendimas byloje C-356/12.

(25)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Functional_and_activity_limitations_statistics

(26)  EUROFOUND (2019 m.), Kaip darbo vietoje spręsti su lėtinėmis sveikatos problemomis susijusius klausimus?, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas.

(27)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20191029-2

(28)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2010/18/ES (OL L 188, 2019 7 12, p. 79).

(29)  2019 m. gruodžio 17 d. Komisijos pasiūlymas dėl Komisijos ir Tarybos bendros užimtumo ataskaitos (COM(2019)0653).

(30)  OL L 151, 2019 6 7, p. 70.

(31)  OL L 327, 2016 12 2, p. 1.

(32)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

(33)  OL C 387, 2019 11 15, p. 1.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/22

---

P9_TA(2020)0158

Konkurencijos politika. 2019 m. metinė ataskaita

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija „Konkurencijos politika. 2019 m. metinė ataskaita“ (2019/2131(INI))

(2021/C 362/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 101–109 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 101–109 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į atitinkamas Komisijos taisykles, gaires, rezoliucijas, viešas konsultacijas, komunikatus ir atitinkamus dokumentus konkurencijos klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atitinkamas Komisijos taisykles, gaires, rezoliucijas, viešas konsultacijas, komunikatus ir atitinkamus dokumentus konkurencijos klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 15 d. Komisijos 2018 m. konkurencijos politikos ataskaitą (COM(2019)0339) ir prie jos pridėtą tą pačią dieną paskelbtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 15 d. Komisijos 2018 m. konkurencijos politikos ataskaitą (COM(2019)0339) ir prie jos pridėtą tą pačią dieną paskelbtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 31 d. rezoliuciją dėl metinės ES konkurencijos politikos ataskaitos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 31 d. rezoliuciją dėl metinės ES konkurencijos politikos ataskaitos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 10 d. išrinktos pirmininkės Ursulos von der Leyen įgaliojamąjį raštą Margrethei Vestager, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 10 d. išrinktos pirmininkės Ursulos von der Leyen įgaliojamąjį raštą Margrethei Vestager,

| — | atsižvelgdamas į paskirtosios Komisijos narės Margrethe Vestager raštu ir žodžiu pateiktus atsakymus per Europos Parlamento 2019 m. spalio 8 d. surengtą klausymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į paskirtosios Komisijos narės Margrethe Vestager raštu ir žodžiu pateiktus atsakymus per Europos Parlamento 2019 m. spalio 8 d. surengtą klausymą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą – Komisijos pranešimą (2) dėl neteisėtos ir su vidaus rinka nesuderinamos valstybės pagalbos susigrąžinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą – Komisijos pranešimą (2) dėl neteisėtos ir su vidaus rinka nesuderinamos valstybės pagalbos susigrąžinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1 (3), kuria siekiama įgalinti valstybių narių konkurencijos institucijas, kad jos būtų veiksmingesnės vykdymo užtikrintojos, ir kuria užtikrinamas tinkamas vidaus rinkos veikimas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1 (3), kuria siekiama įgalinti valstybių narių konkurencijos institucijas, kad jos būtų veiksmingesnės vykdymo užtikrintojos, ir kuria užtikrinamas tinkamas vidaus rinkos veikimas,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1150 (4) dėl verslo klientams teikiamų internetinių tarpininkavimo paslaugų sąžiningumo ir skaidrumo didinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1150 (4) dėl verslo klientams teikiamų internetinių tarpininkavimo paslaugų sąžiningumo ir skaidrumo didinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos 2019 m. liepos 15 d. paskelbtos 2018 m. konkurencijos politikos ataskaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos 2019 m. liepos 15 d. paskelbtos 2018 m. konkurencijos politikos ataskaitos,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę dėl Komisijos 2019 m. liepos 15 d. paskelbtos 2018 m. konkurencijos politikos ataskaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę dėl Komisijos 2019 m. liepos 15 d. paskelbtos 2018 m. konkurencijos politikos ataskaitos,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos aukšto lygio ekspertų 2019 m. balandžio 4 d. ataskaitą „Skaitmeninio amžiaus konkurencijos politika“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos aukšto lygio ekspertų 2019 m. balandžio 4 d. ataskaitą „Skaitmeninio amžiaus konkurencijos politika“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 26 d. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno preliminarią nuomonę „Privatumas ir konkurencingumas didelių duomenų rinkinių amžiuje. Duomenų apsaugos, konkurencijos teisės ir vartotojų apsaugos sąveika skaitmeninėje ekonomikoje“ ir į 2016 m. rugsėjo 23 d. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonę 8/2016 „Nuoseklus pagrindinių teisių įgyvendinimas didelių duomenų kiekių amžiuje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 26 d. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno preliminarią nuomonę „Privatumas ir konkurencingumas didelių duomenų rinkinių amžiuje. Duomenų apsaugos, konkurencijos teisės ir vartotojų apsaugos sąveika skaitmeninėje ekonomikoje“ ir į 2016 m. rugsėjo 23 d. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonę 8/2016 „Nuoseklus pagrindinių teisių įgyvendinimas didelių duomenų kiekių amžiuje“,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 29 d. Europos duomenų apsaugos valdybos pareiškimą dėl ekonominės koncentracijos poveikio duomenų apsaugai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio 29 d. Europos duomenų apsaugos valdybos pareiškimą dėl ekonominės koncentracijos poveikio duomenų apsaugai,

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos, Vokietijos, Italijos ir Lenkijos ekonomikos ir finansų ministrų 2020 m. vasario 4 d. laišką Komisijos narei Margrethei Vestager, taip pat į bendrą Austrijos, Čekijos, Estijos, Ispanijos, Latvijos, Lenkijos, Lietuvos, Liuksemburgo, Maltos, Nyderlandų, Portugalijos, Slovakijos, Slovėnijos, Suomijos ir Švedijos dokumentą, parengtą rengiantis 2020 m. kovo mėn. vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos, Vokietijos, Italijos ir Lenkijos ekonomikos ir finansų ministrų 2020 m. vasario 4 d. laišką Komisijos narei Margrethei Vestager, taip pat į bendrą Austrijos, Čekijos, Estijos, Ispanijos, Latvijos, Lenkijos, Lietuvos, Liuksemburgo, Maltos, Nyderlandų, Portugalijos, Slovakijos, Slovėnijos, Suomijos ir Švedijos dokumentą, parengtą rengiantis 2020 m. kovo mėn. vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 4 d. Prancūzijos, Vokietijos ir Lenkijos pasiūlymą dėl „Dėl modernizuotos Europos konkurencijos politikos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 4 d. Prancūzijos, Vokietijos ir Lenkijos pasiūlymą dėl „Dėl modernizuotos Europos konkurencijos politikos“,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. Europos vartotojų organizacijų asociacijos (BEUC) ataskaitą „Konkurencijos politikos vaidmuo apsaugant vartotojų gerovę skaitmeniniame amžiuje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. Europos vartotojų organizacijų asociacijos (BEUC) ataskaitą „Konkurencijos politikos vaidmuo apsaugant vartotojų gerovę skaitmeniniame amžiuje“,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 7 d. Europos Komisijos sprendimą iki 2022 m. pabaigos pratęsti septynių ES valstybės pagalbos taisyklių rinkinių (2020–2014 m. valstybės pagalbos modernizavimo iniciatyva) galiojimą ir tuo tarpu pradėti vertinimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 7 d. Europos Komisijos sprendimą iki 2022 m. pabaigos pratęsti septynių ES valstybės pagalbos taisyklių rinkinių (2020–2014 m. valstybės pagalbos modernizavimo iniciatyva) galiojimą ir tuo tarpu pradėti vertinimus,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 22 d. ir gegužės 27 d. Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 22 d. ir gegužės 27 d. Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 18 valstybių narių pareiškimą, padarytą per 2018 m. gruodžio 18 d. vykusį 6-ąjį ministrų susitikimą „Friends of Industry“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 18 valstybių narių pareiškimą, padarytą per 2018 m. gruodžio 18 d. vykusį 6-ąjį ministrų susitikimą „Friends of Industry“,

| — | atsižvelgdamas į Strateginio bendriems Europos interesams svarbių projektų forumo ataskaitą „Strateginių vertės grandinių stiprinimas kuriant perspektyvią ES pramonę“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Strateginio bendriems Europos interesams svarbių projektų forumo ataskaitą „Strateginių vertės grandinių stiprinimas kuriant perspektyvią ES pramonę“,

| — | atsižvelgdamas į vykdomą horizontaliojo bendradarbiavimo gairių peržiūrą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vykdomą horizontaliojo bendradarbiavimo gairių peržiūrą,

| — | atsižvelgdamas į viešas konsultacijas dėl horizontalių bendrųjų išimčių reglamentų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į viešas konsultacijas dėl horizontalių bendrųjų išimčių reglamentų,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Sukurti socialinės ekonomikos įmonėms pritaikytą Europos teisinę sistemą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Sukurti socialinės ekonomikos įmonėms pritaikytą Europos teisinę sistemą“,

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9–0022/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9–0022/2020),

| A. | kadangi konkurencija ir veiksmingas konkurencijos politikos įgyvendinimas turi duoti naudos visiems ES piliečiams, ypač tiems, kurių vartotojų padėtis silpna, ir kartu turi būti skatinamos inovacijos ir sąžininga bendrojoje rinkoje veikiančių įmonių konkurencija, visų pirma užtikrinant mažosiomis ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) galimybę konkuruoti sąžiningomis sąlygomis; |
| --- | --- |

A.

kadangi konkurencija ir veiksmingas konkurencijos politikos įgyvendinimas turi duoti naudos visiems ES piliečiams, ypač tiems, kurių vartotojų padėtis silpna, ir kartu turi būti skatinamos inovacijos ir sąžininga bendrojoje rinkoje veikiančių įmonių konkurencija, visų pirma užtikrinant mažosiomis ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) galimybę konkuruoti sąžiningomis sąlygomis;

| B. | kadangi konkurencijos politika turi būti pritaikyta taip, kad būtų galima atremti skaitmeninius, ekologinius, pramoninius ir socialinius iššūkius, ir turi atitikti Europos žaliajame kurse išdėstytus prioritetus ir Paryžiaus susitarimo tikslus, siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas visuose sektoriuose, nes tai yra kertinis ES socialinės rinkos ekonomikos akmuo, sykiu atsižvelgiant į socialinės ekonomikos įmones; |
| --- | --- |

B.

kadangi konkurencijos politika turi būti pritaikyta taip, kad būtų galima atremti skaitmeninius, ekologinius, pramoninius ir socialinius iššūkius, ir turi atitikti Europos žaliajame kurse išdėstytus prioritetus ir Paryžiaus susitarimo tikslus, siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas visuose sektoriuose, nes tai yra kertinis ES socialinės rinkos ekonomikos akmuo, sykiu atsižvelgiant į socialinės ekonomikos įmones;

| C. | kadangi pasaulinio masto bendradarbiavimas siekiant užtikrinti konkurenciją padeda išvengti taisomųjų priemonių ir vykdymo užtikrinimo priemonių rezultatų neatitikimų ir padeda įmonėms sumažinti taisyklių laikymosi sąnaudas; |
| --- | --- |

C.

kadangi pasaulinio masto bendradarbiavimas siekiant užtikrinti konkurenciją padeda išvengti taisomųjų priemonių ir vykdymo užtikrinimo priemonių rezultatų neatitikimų ir padeda įmonėms sumažinti taisyklių laikymosi sąnaudas;

| D. | kadangi sparčiai kintančiose skaitmeninėse rinkose konkurencijos politika kai kuriais atvejais gali būti vykdoma pernelyg lėtai ir todėl gali būti neveiksminga šalinant sisteminį rinkos nepakankamumą ir atkuriant konkurenciją; kadangi papildomas ex ante reguliavimas bei stebėsena galėtų būti naudingi siekiant užtikrinti veiksmingesnę priežiūrą; |
| --- | --- |

D.

kadangi sparčiai kintančiose skaitmeninėse rinkose konkurencijos politika kai kuriais atvejais gali būti vykdoma pernelyg lėtai ir todėl gali būti neveiksminga šalinant sisteminį rinkos nepakankamumą ir atkuriant konkurenciją; kadangi papildomas ex ante reguliavimas bei stebėsena galėtų būti naudingi siekiant užtikrinti veiksmingesnę priežiūrą;

| E. | kadangi Europos konkurencijos institucijos turėtų būti vienodai atidžios siekiant išvengti nepakankamo vykdymo užtikrinimo skaitmeninėse rinkose, lygiai kaip pastarosios nerimauja dėl pernelyg didelio vykdymo užtikrinimo; |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos konkurencijos institucijos turėtų būti vienodai atidžios siekiant išvengti nepakankamo vykdymo užtikrinimo skaitmeninėse rinkose, lygiai kaip pastarosios nerimauja dėl pernelyg didelio vykdymo užtikrinimo;

| F. | kadangi pagrindinis ES konkurencijos politikos tikslas yra užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui siekiant išsaugoti vidaus rinkos vientisumą ir apsaugoti vartotojus; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagrindinis ES konkurencijos politikos tikslas yra užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui siekiant išsaugoti vidaus rinkos vientisumą ir apsaugoti vartotojus;

| G. | kadangi kai kurie pastarojo meto skandalai, tyrimai ir įrodymai parodė, kaip asmens duomenys renkami, naudojami ir parduodami trečiosioms šalims ir kaip dominuojančioje padėtyje esantys technologijų operatoriai ir platformos sistemingai seka vartotojus internetu; |
| --- | --- |

G.

kadangi kai kurie pastarojo meto skandalai, tyrimai ir įrodymai parodė, kaip asmens duomenys renkami, naudojami ir parduodami trečiosioms šalims ir kaip dominuojančioje padėtyje esantys technologijų operatoriai ir platformos sistemingai seka vartotojus internetu;

Konkurencijos politikos vaidmuo globalizuotose rinkose

| 1. | pažymi, kad globalizuotame pasaulyje tarptautinis bendradarbiavimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti veiksmingą konkurencijos teisės aktų vykdymą; ragina Komisiją toliau didinti konkurencijos politikos poveikį pasaulyje, visų pirma tęsti atitinkamą dialogą ir stiprinti bendradarbiavimą su JAV, Kinija, Japonija ir kitomis trečiosiomis valstybėmis pagal 2-osios kartos bendradarbiavimo susitarimus, kuriais sudaromos sąlygos konkurencijos institucijoms veiksmingiau keistis informacija; pritaria tam, kad Komisija ir nacionalinės kompetencijos institucijos aktyviai dalyvautų Tarptautinio konkurencijos tinklo veikloje; ragina Komisiją visada siekti įtraukti konkurencijos taisykles (apimant ir valstybės pagalbą) į ES laisvosios prekybos susitarimus (LPS) ir Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) veiklą, siekiant užtikrinti, kad abi pusės paisytų sąžiningos konkurencijos; apgailestaudamas atkreipia dėmesį į neigiamą poveikį Komisijai, padarytą dėl paralyžiaus PPO ginčų sprendimo taryboje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją parengti priemones, kuriomis būtų galima lengviau kontroliuoti tiesiogines užsienio investicijas (TUI), ir užtikrinti greitą TUI tikrinimo sistemos įgyvendinimą bei pasiūlyti priemonę dabartiniam mechanizmui stiprinti, kartu užtikrinant, kad Europos Sąjunga išliktų atvira ir patrauklia vieta TUI; atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad trečiųjų valstybių įmonės naudojasi palankiomis sąlygomis savo vidaus rinkose, todėl investuojant į bendrąją rinką gali būti iškreipiama konkurencija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją užtikrinti abipusiškumą su trečiosiomis valstybėmis viešųjų pirkimų ir investicijų politikos srityje, be kita ko, atsižvelgiant į socialinį ir aplinkosauginį dempingą; primena, kad reikia atverti trečiųjų valstybių viešųjų pirkimų rinkas, į kurias dar nėra galimybės patekti; primygtinai ragina Komisiją siekti, kad pagrindinės trečiosios valstybės, pvz., Kinija, prisijungtų prie PPO sutarties dėl viešųjų pirkimų su priimtinu pradiniu pasiūlymu; pabrėžia, kad visomis priemonėmis, kuriomis siekiama labiau atverti tarptautinę rinką, pvz., ES tarptautinių viešųjų pirkimų priemone, ir kurios turi būti užbaigtos iki 2021 m., turi būti vengiama papildomo biurokratizmo ir naujų rinkos iškraipymų, nes jie neigiamai veikia ES įmones; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją užtikrinti sąžiningą Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės konkurenciją po jos išstojimo iš ES, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir išvengta dempingo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | visapusiškai remia bendriems Europos interesams svarbių projektų, pvz., Europos baterijų aljanso, įgyvendinimą; ragina Komisiją toliau skatinti pagrindinius bendriems Europos interesams svarbius revoliucingųjų technologijų projektus, supaprastinti atitinkamas nuostatas ir palengvinti jų reikalavimus, kad būtų remiami ir mažesni pramonės mokslinių tyrimų projektai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad Komisija turi vienodai vykdyti ES ir ne ES ekonominės veiklos vykdytojams teikiamos valstybės pagalbos kontrolę, siekiant išvengti asimetrijos su užsienio konkurentais, ir daugiau dėmesio skirti užsienyje įsisteigusioms valstybės valdomoms įmonėms, gaunančioms iš savo vyriausybių subsidijas, teikiamas tokiais būdais, kuriuos pagal ES bendrosios rinkos taisykles taikyti ES įmonėms draudžiama; ragina Komisiją išnagrinėti neseniai Nyderlandų vyriausybės pateiktą pasiūlymą ir ištirti galimybę ES konkurencijos teisę papildyti ramsčiu, pagal kurį Komisijai būtų suteikiamos tinkamos tyrimo priemonės tuo atveju, jei manoma, kad įmonė dėl vyriausybės subsidijų vykdo iškreipiamąją veiklą arba gauna pernelyg didelį pelną dėl dominuojančios padėties savo šalies rinkoje (pvz., ES viešųjų pirkimų taisyklėse nustatyti, kad būtų tikrinama, ar trečiųjų valstybių įmonėms teikiama valstybės pagalba); |
| --- | --- |

6.

| 7. | pakartoja savo prašymą Komisijai išnagrinėti, ar dėl bendrovių sektoriaus pirkimo programos gali atsirasti konkurencijos iškraipymų, ypač tarp MVĮ ir tarptautinių korporacijų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją pradėti taikyti palankesnį požiūrį, siekiant vykdyti tvirtą ES pramonės politiką, kad būtų užtikrintas ir išlaikytas konkurencingumas pasaulio rinkose; pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės turėtų skatinti ir remti strateginės svarbos ES projektus ir šalinti kliūtis, kad atsirastų novatoriškų ES lyderių konkrečiuose ES požiūriu prioritetiniuose sektoriuose, kartu paisydamos nepriklausomo konkurencijos taisyklių, kuriomis užtikrinamos vienodos sąlygos, taikymo principo; paaiškina, kad šis požiūris neturėtų pakenkti MVĮ ir vartotojų interesams, jo laikantis dėmesys turėtų būti skiriamas perėjimui prie darnesnės ekonomikos ir konkurencingos ES duomenų pramonės bei skaitmeninės infrastruktūros, pvz., 5G ryšio plėtojimui; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją pasinaudoti horizontaliųjų bendradarbiavimo susitarimų gairių peržiūros teikiama galimybe sukurti lankstesnę sistemą ir padidinti teisinį tikrumą įmonėms; ragina Komisiją laiku ir veiksmingiau informuoti tam tikro masto bendradarbiavimo projektų vykdytojus ir suteikti galimybę pateikti naujų klausimų taikant savanorišką paspartintą pranešimo procedūrą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą, kurį ji išdėstė savo 1997 m. gruodžio 9 d. pranešime (5), persvarstyti atitinkamos rinkos apibrėžtį siekiant atsižvelgti į labiau ilgalaikę viziją, apimančią pasaulinį aspektą, skaitmeninimą ir galimą būsimą konkurenciją; ragina Komisiją tiriant naujų rūšių rinkas ir toliau remtis patikimais ekonominiais ir teisiniais principais, laikantis proporcingumo principų ir tinkamų procedūrų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad Europai, įskaitant Europos įmones, visų pirma MVĮ, taip pat Europos darbuotojams ir vartotojams labai svarbu, kad taisyklėmis grindžiamoje daugiašalėje prekybos sistemoje, kurioje išsaugomos valstybių galimybės formuoti politiką, būtų užtikrinamos vienodos sąlygos tarptautiniu lygmeniu; mano, kad tai padeda skatinti tvarų ekonomikos vystymąsi, užtikrinti stabilią ir nuspėjamą aplinką, siekti didesnio konkurencingumo ir abipusiškumo, išsaugoti esamas ir kurti naujas deramas darbo vietas ES ir trečiosiose šalyse ir užtikrinti aukštus darbo ir aplinkos apsaugos standartus, nes vis daugiau darbo vietų priklauso nuo pasaulinių vertės grandinių; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikia užtikrinti didesnį skaidrumą, darnumą ir įmonių atsakomybę pasaulinėse vertės grandinėse, ir ragina ES apsvarstyti galimybę, be kitų priemonių, nustatyti teisinę sistemą, pagal kurią išsamus patikrinimas pasaulinėse vertės grandinėse būtų privalomas žingsnis minėtam tikslui siekti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į vis aktyvesnes diskusijas, suderinti ES konkurencijos taisykles, pramonės politiką ir tarptautinę prekybą, kurios turi būti susietos su darnumu ir aplinkos apsauga; atkreipia dėmesį į konkretų mokslinių tyrimų finansavimo poreikį, nes Europos įmonėms tai yra inovacijų ir plėtros pagrindas ir pagrindinis prekybos ir konkurencingumo skatinimo elementas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad MVĮ atlieka labai svarbų vaidmenį tarptautinės prekybos srityje ir sudaro apie 30 proc. ES prekių eksporto į kitas pasaulio šalis (6); mano, kad vidaus rinka neabejotinai išlieka svarbiausia rinka mažosioms ir vidutinėms įmonėms; primena, kad, siekiant padėti MVĮ susidoroti su dideliais sunkumais patekti į naujas rinkas ir sudaryti joms sąlygas konkuruoti remiantis savo privalumais, ES prekybos ir konkurencijos politika turėtų prisidėti prie MVĮ palankios prekybos aplinkos ir kad, be kita ko, turėtų būti apsvarstyta galimybė modernizuoti ES nustatytą MVĮ apibrėžtį, visų pirma pridedant kokybinius kriterijus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | visapusiškai remia Komisijos pastangas vykdant Pasaulio prekybos organizacijos (PPO), įskaitant jos Apeliacinį komitetą, reformą atnaujinti daugiašales subsidijų ar sektorių iniciatyvų taisykles ir užtikrinti, kad jų būtų iš tikrųjų laikomasi, siekiant tarptautiniu lygmeniu tinkamai spręsti subsidijų klausimą, visų pirma pramonės subsidijų, taip pat valstybės valdomų įmonių ir priverstinio technologijų perdavimo klausimus, ir imtis veiksmų siekiant pasipriešinti trečiųjų valstybių rinkos sąlygų neatitinkančiai politikai ir praktikai; ragina Komisiją šioje srityje visapusiškai įtraukti Parlamentą ir valstybes nares; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad veiksmingas prekybos susitarimų darnaus vystymosi nuostatų vykdymo užtikrinimas yra svarbus siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir aplinkos bei socialinius standartus; todėl palankiai vertina tai, kad įgyvendinant antisubsidinių ir antidempingo priemonių reformą buvo įtraukti aplinkosaugos ir socialiniai kriterijai; mano, kad vykdant dabartinę PPO reformą taip pat būtų galima apsvarstyti, ar tikslinga į PPO teisę įtraukti tikslius ir teismingus pagrindinius Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) standartus, siekiant taip prisidėti prie vienodų sąlygų pasauliniu lygmeniu užtikrinimo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina vykstančias keliašales PPO derybas dėl e. prekybos ir ragina nustatyti išsamų ir plataus užmojo taisyklių rinkinį siekiant reaguoti į skaitmeninės prekybos kliūtis, užtikrinti, kad bendrovės galėtų konkuruoti visame pasaulyje vienodomis sąlygomis, ir padidinti vartotojų pasitikėjimą internetine aplinka nepakenkiant Europos duomenų apsaugos standartams; pabrėžia, kad ES turėtų imtis vadovaujančio vaidmens šiose tarptautinėse derybose, rengdama glaudžias konsultacijas, kuriose dalyvautų Europos Parlamentas, valstybės narės ir suinteresuotieji subjektai, įskaitant pilietinę visuomenę; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad patekimas į ES vidaus rinką turi priklausyti nuo to, ar laikomasi sanitarijos, fitosanitarijos ir aplinkosaugos standartų; ragina Komisiją užtikrinti, kad ES prekybos ir konkurencijos politika nedarytų neigiamos įtakos ES socialinių ir aplinkosaugos standartų laikymuisi ir netrukdytų kurti platesnio užmojo standartų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją tinkamai išanalizuoti ir išnagrinėti trečiųjų valstybių, su kuriomis ji yra sudariusi laisvosios prekybos susitarimą arba dėl jo derasi, viešųjų pirkimų rinkas, kad būtų susiderėta dėl geriausių patekimo į rinką sąlygų Europos bendrovėms; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją koordinuoti būtinus veiksmus su atitinkamais generaliniais direktoratais – Prekybos GD ir Konkurencijos GD, kad konkurencijos taisyklėmis ir jų įgyvendinimu Europos įmonėms būtų užtikrinta sąžininga konkurencija trečiųjų valstybių rinkose, o šioms – Europos rinkose; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją atkreipti ypatingą dėmesį į tarptautinių standartų nustatymo svarbą siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją; primygtinai ragina ES stiprinti savo daugiašalį požiūrį į standartų nustatymą, visų pirma Tarptautinėje standartizacijos organizacijoje (ISO) ir Tarptautinėje elektrotechnikos komisijoje (IEC); įspėja dėl standartų nustatymo metodų nacionalizacijos, visų pirma vykdant Kinijos sausumos ir jūrų kelių iniciatyvą ir kitas sujungiamumo gerinimo strategijas; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją sukurti aukšto lygio standartizavimo politikos koordinatoriaus pareigybę; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, jog svarbu, kad daugiašaliu ir dvišaliu lygmenimis būtų paisoma lyčių aspekto, be kita ko, kad į prekybos susitarimus būtų įtraukiamai lyčių aspektui skirti skyriai ir parengtos lyčiai atžvalgios priemonės (pvz., užtikrinama, kad ir ex ante, ir ex post poveikio vertinimai apimtų ES prekybos politikos ir susitarimų poveikio lytims vertinimą), siekiant skatinti konkurenciją ir sudaryti palankias sąlygas integraciniam ekonomikos augimui; |
| --- | --- |

21.

Pritaikyti konkurenciją skaitmeniniam amžiui

| 22. | ragina Komisiją persvarstyti susijungimų ir įsigijimų taisykles ir sustiprinti antimonopolinius veiksmus bei atsižvelgti į įtakos rinkoje ir tinklo įtakos poveikį, susijusį su asmens ir finansiniais duomenimis; visų pirma ragina Komisiją, remiantis savo gairėmis dėl SESV 102 straipsnio, vertinti tokių duomenų kontrolę kaip priemonę daryti įtaką rinkoje; ragina Komisiją pasimokyti iš „Facebook“ ir „WhatsApp“ susijungimo ir atitinkamai pritaikyti savo kriterijus; todėl siūlo, kad visiems susijungimams tokių duomenų rinkoje būtų taikomas reikalavimas pateikti išankstinį neoficialų pareiškimą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją persvarstyti sąvoką „piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi“ ir „esminės infrastruktūros“ doktriną, siekiant užtikrinti, kad jos atitiktų savo paskirtį skaitmeniniame amžiuje; siūlo atlikti platesnę su konglomeratų ir prieigos valdytojų poveikiu susijusios įtakos rinkoje analizę, kad būtų galima kovoti su didelių operatorių piktnaudžiavimu dominuojančia padėtimi ir sąveikumo trūkumu; ragina Komisiją surengti konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų atspindėta skaitmeninės ekonomikos raida, įskaitant daugiašalį jos pobūdį; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją, tęsiant Susijungimų reglamento (7) vertinimą, išnagrinėti galimybę persvarstyti susijungimų peržiūros ribines vertes, siekiant įtraukti, be kita ko, tokius veiksnius kaip vartotojų, kuriems turėjo įtakos susijungimai, skaičius ir susijusių sandorių vertė; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją, tęsiant Susijungimų reglamento vertinimą, įvertinti didesnį koncentracijos lygį, susidarantį dėl didelių turto valdymo bendrovių horizontaliosios nuosavybės, ir apsvarstyti galimybę pateikti gaires dėl SESV 101 ir 102 straipsnių taikymo šiuo atžvilgiu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pažymi, kad keliose specifinėse finansinių duomenų rinkose (pvz., prekybos akcijomis, reitingų, lyginamųjų indeksų) oligopolinė koncentracija gali lemti tiekėjų piktnaudžiavimą dominuojančia padėtimi investuotojų ir finansinių duomenų vartotojų atžvilgiu; ragina Komisiją imtis ryžtingų veiksmų kovojant su tokiu piktnaudžiavimu dominuojančia padėtimi, nes jis kenkia sklandžiam finansų rinkų veikimui ir darniam vystymuisi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad nors tam tikras startuolių skaičius steigiamas tikintis, kad juos įsigis didesnė įmonė, tačiau dominuojančią padėtį užimančių veiklos vykdytojų, įskaitant dideles technologijų bendroves ir platformas, vykdomas startuolių supirkimas gali slopinti inovacijas ir kelti grėsmę nepriklausomumui; ragina Komisiją ir nacionalines konkurencijos institucijas ištirti tokių įsigijimų praktiką ir jų poveikį konkurencijai, ypač turint mintyje įsigijimus, kuriais siekiama sužlugdyti (angl. „killer acquisitions“), kaip apibrėžta 2019 m. balandžio 4 d. Komisijos specialiųjų patarėjų ataskaitoje „Konkurencijos politika skaitmeniniame amžiuje“; ragina Komisiją atlikti tyrimą dėl prievolės įrodyti perkėlimo pagal 2019 m. spalio mėn. paskelbtą Įstatymą dėl Vokietijos konkurencijos teisės skaitmeninimo (vok. GWB-Digitalisierungsgesetz); |
| --- | --- |

27.

| 28. | prašo Komisijos įvertinti, kaip būtų galima nustatyti griežtesnius prieigos prie duomenų režimus, įskaitant duomenų sąveikumą, ypač tais atvejais, kai prieiga prie duomenų atveria antrines rinkas papildomoms paslaugoms arba kai duomenys tenka tik dominuojančioms įmonėms; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad kai kurie subjektai, turintys dvigubą – platformos ir paslaugų teikėjo – statusą, piktnaudžiauja savo padėtimi ir siekia nustatyti nesąžiningas taisykles ir sąlygas konkurentams, nepriklausomai nuo to, ar jie vykdo veiklą internetu, ar ne internetu; ragina Komisiją išnagrinėti sau palankesnių sąlygų taikymo problemą ir užtikrinti, kad subjektams, kurie taiko sau palankesnes sąlygas, būtų taikomi reikalingi teisės aktai ir atitinkamos priemonės; ragina Komisiją įvertinti galimybę nustatyti ex ante reguliavimo įpareigojimus tais atvejais, kai konkurencijos teisės nepakanka siekiant užtikrinti konkurenciją tose rinkose, ir taip išvengti konkurentų galimybių ribojimo bei užtikrinti, kad atsirandančios kliūtys neįsitvirtintų dėl būsimų inovacijų monopolizavimo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pažymi, kad Komisija svarsto, ar reikia tikslingo tam tikrų sisteminių problemų, kurių gali kilti skaitmeninėse rinkose, ex ante reguliavimo; todėl ragina Komisiją įdiegti centralizuotą ex ante rinkos stebėsenos sistemą (tuo pačiu atsižvelgiant į poveikio vertinimo rezultatus), siekiant suteikti ES ir nacionalinėms konkurencijos bei reguliavimo institucijoms priemonių, reikalingų anoniminiam duomenų rinkimui, kad jos galėtų geriau ir laiku nustatyti rinkos nepakankamumo atvejus ir prireikus nustatyti kryptingą reglamentavimą, taikomą tai atvejais, kai praktika tampa sisteminė; |
| --- | --- |

30.

| 31. | todėl ragina Komisiją nustatyti pagrindinius skaitmeninės veiklos vykdytojus ir parengti rodiklių rinkinį, kad būtų galima apibrėžti tų veikėjų sisteminį pobūdį; pabrėžia, kad būtų galima atsižvelgti į šiuos rodiklius: piktnaudžiavimą tam tikrų didelių tinklų praktika, didelio kiekio netinkamų kartoti duomenų kontrolę, neišvengiamą padėtį daugialypėje rinkoje arba veiklos vykdytojo gebėjimą pačiam nustatyti rinkos taisykles; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad užsienio monopolijos įsigijo skaitmeninių duomenų, įskaitant sveikatos, finansinius ir švietimo duomenis, paslaugas teikiančius veiklos vykdytojus, ir į su tuo susijusią riziką privatumui, kuri apima žymiau daugiau nei vien tik jau dabar žalingą tokios rūšies sandorių poveikį konkurencijai; ragina Komisiją atsižvelgti į šiuos aspektus rengiant būsimą Europos duomenų strategiją ir ištirti kryžminį duomenų naudojimą tais atvejais, kai duomenys, gauti dėl vienos platformos siūlomos paslaugos, naudojami platformų pasiūlai išplėsti įtraukiant naujas paslaugas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palankiai vertina 2020 m. vasario 19 d. Komisijos pateiktą Europos duomenų strategiją, kurios tikslas – pagerinti duomenų naudojimą siekiant naudos vartotojams ir įmonėms; pritaria Komisijos ketinimui priimti teisės aktus dėl duomenų naudojimo ir prieigos prie jų; pabrėžia, kad svarbu apsaugoti vartotojų asmens duomenis ir tai, kaip jais dalijamasi, siekiant padidinti vartotojų saugumą ir jų pasitikėjimą; pabrėžia, kad vartotojai turi būti tikri, kad jų duomenys toliau liktų saugūs, ir kad visų sektorių bendradarbiavimui duomenų saugumo srityje turi būti teikiama pirmenybė; pabrėžia, kad nuostata dėl asmens duomenų nepardavimo trečiosioms šalims be atitinkamo duomenų subjekto sutikimo taip pat turėtų būti pagrindinis strategijos elementas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad tarpininkavimo platformos atlieka labai svarbų vaidmenį suteikdamos vartotojams prieigą prie internetinių paslaugų, tačiau kai kurios iš jų piktnaudžiauja savo privilegijuota padėtimi veikdamos kaip prieigos valdytojos, be kita ko, uždarose ekosistemose ir elektroninėse prekyvietėse; ragina Komisiją savo konkurencijos politikoje atkreipti ypatingą dėmesį į šiuos prieigos valdytojus ir kuo greičiau užbaigti atliekamus tyrimus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primygtinai ragina Komisiją padidinti vartotojų pasirinkimo laisvę, stiprinti Europos vartotojų centrų (EVC) tinklo vaidmenį ir atlikti tyrimą, ar reikalinga steigti ES vartotojų reikalų instituciją; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad konkurencijos politika siekiama užtikrinti ne tik sąžiningas kainas vartotojams, bet ir kokybę, įvairovę ir inovacijas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad Europos Sąjunga suinteresuota turėti Europos masto mokėjimo sistemas; ragina Komisiją remti iniciatyvas, kuriomis siekiama šio tikslo, ir pripažinti, kad jų sėkmė priklauso tiek nuo novatoriško sistemos pobūdžio vartotojams ir įmonėms, tiek nuo ekonominio modelio gyvybingumo; |
| --- | --- |

36.

Konkurencijos politikos priemonių veiksmingumas

| 37. | pabrėžia, kad baudos gali paveikti baudžiamų įmonių reputaciją; tačiau primena, kad net tais atvejais, kai skiriamos didelės baudos, jų atgrasomasis poveikis nepakankamas, ir jos galiausiai gali būti perkeltos vartotojams; ragina Komisiją taip pat pasinaudoti alternatyviomis elgesio ir, jei reikia, struktūrinėmis taisomosiomis priemonėmis, siekiant visapusiškai užtikrinti ES konkurencijos politikos veiksmingumą; pabrėžia, kad nutartys, kuriomis uždraudžiama tęsti tam tikrą veiklą, būsimose taisomosiose priemonėse turėtų tapti gerokai imperatyvesnės; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primena, kad piktnaudžiavimas įtaka rinkoje gali būti vykdomas net ir tada, kai produktai ar paslaugos teikiami nemokamai; mano, kad privačių duomenų perdavimas trečiosioms šalims rinkodaros ar komerciniais tikslais dažnai atliekamas be tinkamo vartotojo sutikimo, nes dažnai nepateikiamos dalijimosi duomenimis alternatyvos; mano, kad skaitmeninėje ekonomikoje duomenų koncentracija kelių įmonių rankose lemia rinkos nepakankamumą, didžiulio masto ekonominį lupikavimą ir naujų rinkos dalyvių blokavimą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | dar kartą primena, kad interneto ieškos rinka yra ypač svarbi užtikrinant konkurencingumą bendrojoje skaitmeninėje rinkoje; apgailestaudamas pažymi, kad viena paieškos sistema, daugumoje valstybių narių užimanti daugiau kaip 92 proc. interneto ieškos rinkos, tapo interneto prieigos valdytoja; ragina pasinaudoti visų suinteresuotųjų subjektų per pastaruosius devynerius antimonopolinės patirties metų sukaupta informacija, siekiant skubiai įvertinti, ar siūlomos taisomosios priemonės ilguoju laikotarpiu iš tiesų naudingos vartotojams, interneto naudotojams ir interneto įmonėms; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę parengti pasiūlymą dėl paieškos sistemų atsiejimo (kaip išdėstyta 2014 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento rezoliucijoje (8) dėl paramos vartotojų teisėms bendrojoje skaitmeninėje rinkoje) nuo jų komercinių paslaugų, kad nebesitęstų esama padėtis, nes tai galėtų būti ilgalaikė priemonė, kuria būtų užtikrinta sąžininga ir veiksminga konkurencija Europos skaitmeninėje rinkoje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkreipia dėmesį į tai, kad, palyginti su sparčiai besivystančiomis skaitmeninėmis rinkomis, antimonopoliniai tyrimai, pvz., byla „Google Shopping“, vykdomi lėtai; atkreipia dėmesį į žalingą dėl tokios padėties atsirandantį poveikį ir į tai, kad ilgų ir brangių procedūrų inicijavimas kai kuriems subjektams kelia finansinę ir struktūrinę riziką; pabrėžia, kad turi būti laikomasi tinkamo proceso principo, tačiau ragina Komisiją pasinaudoti paspartintomis antimonopolinėmis procedūromis ir rasti naujų paskatų, pvz., taikyti atleidimo nuo baudų programą, kad įmonės noriau bendradarbiautų tais atvejais, kai siekiama aptikti kartelius visoje ES; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad reikia reguliariai nagrinėti galimybę taikyti laikinąsias priemones, siekiant sustabdyti bet kokią praktiką, kuri galėtų padaryti didelę žalą konkurencijai; ragina Komisiją, laikantis teisės normų, sušvelninti tokių priemonių taikymo kriterijus, kad būtų išvengta nepataisomos žalos; ragina Komisiją persvarstyti Pranešimą dėl konkurencijos gynimo priemonių (9) atsižvelgiant į skaitmeninio sektoriaus pokyčius ir raidą per pastaruosius metus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palankiai vertina Komisijos toliau dedamas pastangas kovojant su didelių platformų piktnaudžiavimu dominuojančia padėtimi; ragina Komisiją persvarstyti bylas, kuriose pasiūlyti taisomieji veiksmai buvo akivaizdžiai neveiksmingi siekiant atkurti konkurenciją rinkoje, kaip tai nutiko „Google Shopping“ atveju; pabrėžia, kad nesant tikslinių, veiksmingų ir su poveikį patyrusia įmone iš anksto išbandytų elgesio taisomųjų priemonių gali prireikti visiškai struktūriškai atskirti bendrąsias ir specializuotas paieškos, įskaitant vietinę paiešką, paslaugas; pabrėžia, kad, palyginti su struktūrinėmis taisomosiomis priemonėmis, elgesio taisomosios priemonės galėtų būti laiko požiūriu efektyvus sprendimas, taip sumažinant galimybę išstumti konkurentus iš rinkos per ilgas diskusijas dėl turto perleidimo; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia, jog būtina, kad Komisija skirtų pakankamai išteklių, kad galėtų veiksmingai užtikrinti ES konkurencijos taisyklių vykdymą; pažymi, kad būtina kaupti specialias ekspertines žinias, ypač apie vis didėjančias problemas, tokias kaip dominuojanti interneto platformų padėtis ar dirbtinis intelektas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją paskelbti Susijungimų reglamente nustatytos sąvokos „didelė kliūtis veiksmingai konkurencijai“ aiškinimo gaires, kad susijungimo atvejais Komisija atsižvelgtų ne tik į kainas, gamybos apimtį ir inovacijas, bet ir atkreiptų dėmesį į tokių sandorių socialines ir aplinkos apsaugos sąnaudas, atsižvelgdama į SESV principus, ir skirti ypatingą dėmesį aplinkos apsaugai; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją ištirti šią naują ataskaitų tikrinimo paslaugą, kurią artimiausiais metais vartotojams žada teikti kelios didžiausios pasaulio technologijų bendrovės; primygtinai ragina Komisiją skirti ypatingą dėmesį jų įėjimui į šią naują skaitmeninę finansų rinką, taip pat tam, kad bus surinktas didžiulis kiekis vartotojų duomenų, ir jų galimam panaudojimui; |
| --- | --- |

45.

Konkurencijos taisyklės, kuriomis remiamas Europos žaliasis kursas

| 46. | palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl Europos žaliojo kurso ir jame išdėstytus tikslus remti ekonomiškai efektyvų perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui iki 2050 m. ir palaipsniui atsisakyti iškastinio kuro; pritaria įsipareigojimui iki 2021 m. persvarstyti ES valstybės pagalbos gaires, kad būtų atsižvelgta į šiuos tikslus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pritaria Komisijos atliekamai valstybės pagalbos gairių peržiūrai visuose atitinkamuose sektoriuose, pvz., transporto, įskaitant oro ir jūrų transportą, laikantis Europos žaliojo kurso tikslų: taikant teisingos pertvarkos principą ir pripažįstant valstybių narių vyriausybių papildomąjį vaidmenį remiant investicijas į priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą ir švarią energiją, drauge užtikrinant vienodas sąlygas ir neleidžiant atsirasti rinkos iškraipymams; ragina Komisiją atliekant Energijos mokesčių direktyvos (10) peržiūrą išsiaiškinti, ar dėl dabartinio atleidimo nuo mokesčių nesudaromos nesąžiningos konkurencijos tarp sektorių sąlygos; ragina Komisiją ištirti, ar dėl žibalo atleidimo nuo mokesčių neatsiranda aviacijos sektoriui naudingo konkurencijos iškraipymo; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją atliekant būsimą Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairių peržiūrą suteikti daugiau lankstumo pagalbai, teikiamai piliečių pagamintai atsinaujinančiajai energijai, atsižvelgiant į ES įsipareigojimus klimato srityje; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad Komisija turi neleisti atsirasti galimam neigiamam šalutiniam poveikiui tais atvejais, kai didelės įmonės naudoja valstybės pagalbą, suteiktą siekiant žalinti jų verslo modelius, kitiems tikslams, pvz., savo dominuojančiai padėčiai tam tikrame sektoriuje sustiprinti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Komisiją pateikti tolesnes gaires ir sudaryti sąlygas tolesnėms investicijoms į energijos vartojimo efektyvumą ir pastatų renovaciją, taip pat į elektrinių modernizavimą, hibridinius projektus ir elektros energijos kaupimą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad norint, jog Europos žaliasis kursas būtų sėkmingas, Europos tvarių produktų ir paslaugų gamintojai turi suvokti jo privalumus ir nesusidurti su nesąžininga trečiųjų valstybių įmonių konkurencija; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pažymi, kad laikantis Europos žaliojo kurso turi būti užtikrintas žemės ūkio, klimato politikos veiksmų, aplinkos ir prekybos politikos suderinamumas; |
| --- | --- |

52.

Sektorių politika

| 53. | ragina Komisiją skaitmeniniame amžiuje sistemingiau vykdyti tyrimus tuose sektoriuose, kurie yra būtini kasdieniam piliečių gyvenimui, pvz., sveikatos, judumo, internetinės reklamos, energetikos, turizmo, įskaitant internetinių apgyvendinimo platformų viršutinių kainos ribų stebėjimą, kultūros, finansinių ir mokėjimo paslaugų ir žiniasklaidos sektoriuose, drauge išlaikant aukštus ES standartus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina Komisiją atkreipti dėmesį į nacionalinių monopolijų ir oligopolijų egzistavimą kaip į galimą ženklą, kad bendrojoje rinkoje esama silpnų vietų ar kliūčių sąžiningai konkurencijai; |
| --- | --- |

54.

| 55. | prašo Komisijos atlikti preliminarų žiniasklaidos nuosavybės koncentracijos Europoje tyrimą, taip pat atsižvelgiant į tai, kad tarptautinės korporacijos supirkinėja Europos žiniasklaidos įmones; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pakartoja, kad apmokestinimas kartais taikomas siekiant teikti netiesioginę valstybės pagalbą ir taip vidaus rinkoje sukuriamos nevienodos konkurencinės sąlygos; ragina Komisiją atnaujinti esamas gaires dėl valstybės pagalbos sąvokos, kad būtų galima užtikrinti, jog valstybės narės neteiks valstybės pagalbos mokesčių lengvatų pavidalu; apgailestauja dėl piktnaudžiavimo sprendimais dėl mokesčių ir palankiai vertina neseniai priimtus Bendrojo teismo sprendimus, kuriais patvirtinama, kad Komisijos vykdomas sprendimo dėl mokesčių nagrinėjimas valstybės pagalbos aspektu nėra mokesčių derinimas; pažymi, kad Komisijos sprendimai dažnai skundžiami teismui, todėl rekomenduoja juos kruopščiai parengti; primygtinai teigia, kad Komisija turi turėti prieigą prie informacijos, kuria keičiasi valstybių narių mokesčių administratoriai, kad galėtų geriau nustatyti konkurencijos taisyklių pažeidimus; ragina priimti pasiūlymą dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) ir viešų ataskaitų pagal šalis teikimo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę taikyti baudas šalims, kurios pažeidžia valstybės pagalbos taisykles; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Komisiją greitai išnagrinėti valstybės pagalbos taisyklių likvidavimo pagalbos srityje ir pertvarkymo tvarkos pagal Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyvą (11) (BGP direktyva) neatitikimus ir atitinkamai peržiūrėti savo 2013 m. liepos 30 d. Bankų komunikatą (12), be kita ko, turint omenyje pastaruosius atvejus, atsižvelgiant į būtinybę apsaugoti mokesčių mokėtojus; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina Komisiją atidžiai išnagrinėti atvejus, galinčius turėti svarbos konkurencijai, tam tikrų valstybių narių bankų sektoriuje, kur vartotojai šiuo metu moka dideles palūkanas (13), o paskolų sektoriui trūksta skaidrumo, galbūt dėl nuosavybės koncentracijos bankų sektoriuje, nes tai gali nulemti apgaulingus veiksmus teikiant hipotekas; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina Komisiją kasmet persvarstyti, ar tebėra tenkinami reikalavimai, kad finansų sektoriui būtų galima taikyti SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą; |
| --- | --- |

60.

| 61. | be to, ragina Komisiją nuodugniai išnagrinėti taikomas priemones ir pasiūlyti naujų, kaip būtų galima pašalinti beveik monopolinę praktiką, kai keturios didžiausios apskaitos įmonės (vadinamasis didysis ketvertas) atlieka didžiausių biržinių bendrovių auditą, pavyzdžiui, atskirti audito ir konsultacines paslaugas ir nustatyti privalomo bendro audito taisyklę, kad ir didžiajam ketvertui nepriklausančios įmonės įgytų patirties, reikalingos didžiausių įmonių auditui atlikti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina Komisiją užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir didesnį ne interneto platformų, įskaitant prekybos centrus ir didžiuosius prekybos centrus, komercinės praktikos skaidrumą, siekiant užtikrinti ES gamintojams sąžiningas sąlygas ir kainas už jų produktus; ragina Komisiją toliau išsamiai analizuoti, koks yra prekybos susivienijimų mastas ir poveikis, susijęs tiek su kainodaros, tiek su kitokiomis strategijomis, žemės ūkio ir maisto tiekimo grandinės ekonominiam veikimui, visų pirma atsižvelgiant į poveikį smulkiesiems tiekėjams ir ūkininkams; apgailestauja, kad sąmoningai nuostolingas pardavimas nėra įtrauktas į ES lygmeniu draudžiamos praktikos veiksmų sąrašą; pabrėžia, kad pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ir ES konkurencijos teisę turi būti pripažįstamas svarus pirminių gamintojų indėlis tiekiant aukštos kokybės maistą ir teikiant viešąsias gėrybes visuomenei; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina lanksčiau, aiškiau ir labiau nuspėjamai taikyti konkurencijos taisykles gamintojams ir gamintojų organizacijoms, kad būtų padidintas teisinis tikrumas; todėl ragina Komisiją įvertinti Vieno bendro rinkų organizavimo (BRO) reglamento (14) įgyvendinimą ir paaiškinti jo nuostatas, ypač susijusias su konkurencijos taisyklių išimtimis, taikomas tam tikriems ūkininkų asociacijų susitarimams ir veiksmams; ragina steigti daugiau gamintojų organizacijų, kaip priemonę ūkininkams, be kita ko, stiprinti savo poziciją bei veiksmingai derėtis dėl kainų ir spręsti galios disbalanso maisto tiekimo grandinėje problemą; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina Komisiją netaikyti valstybės pagalbos nuostatų mokesčių priemonėms, kurias valstybės narės nustatė specialiai tam, kad paskatintų ūkininkus savanoriškai taupyti atsargumo sumetimais, kad jie būtų geriau pasirengę įveikti su klimatu ir sveikata susijusias grėsmes bei ekonomines krizes; palankiai vertina tai, kad baigta de minimis Reglamento (15) peržiūra, nes tai padės ūkininkams spręsti su klimatu susijusias problemas, tuo pačiu užkertant kelią rinkos iškraipymams; pabrėžia, kad dėl aplinkos apsaugos ir darnumo reikalavimų žemės ūkio sektoriui labai reikalingos aiškios gairės; palankiai vertina tęsiamą 2012 m. valstybės pagalbos modernizavimo dokumentų rinkinio tinkamumo patikrą ir toliau vykdomą žemės ūkio sektoriui skirto bendrosios išimties reglamento (16) peržiūrą; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina Komisiją atlikti Vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamento 209 straipsnio įgyvendinimo vertinimą ir aiškiau apibrėžti jo taikymo sritį, ypač konkurencijos taisyklių išimčių, taikomų tam tikriems ūkininkų asociacijų susitarimams ir veiksmams, aspektu, siekiant suteikti daugiau aiškumo ir teisinio tikrumo atitinkamiems subjektams, kai taikomas šis straipsnis, ir daugiau lankstumo Komisijai taikant šį straipsnį; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pripažįsta tarpšakinių organizacijų vaidmenį grandinėje, nes jos veikia kaip platforma, padedanti vykdyti dialogą, mokslinius tyrimus ir plėtrą, keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir užtikrinti rinkos skaidrumą; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina stiprinti tarpšakinių organizacijų vaidmenį siekiant skatinti geriau subalansuotus santykius maisto tiekimo grandinėje ir pritaria tam, kad vertės pasidalijimo sąlyga būtų taikoma ne tik pirmajam pirkėjui, bet ir visiems veiklos vykdytojams, kaip numatyta 2019 m. balandžio mėn. Parlamento Žemės ūkio komiteto priimtame pranešimo dėl naujo bendro žemės ūkio produktų rinkų organizavimo vykdant kitą bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformą projekte; |
| --- | --- |

67.

| 68. | prašo Vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamento 210 straipsnyje numatyti aiškią automatinę nuo SESV 101 straipsnio leidžiančią nukrypti nuostatą, taikomą remiantis būtinumo ir proporcingumo principais, pagal kurią tarpšakinėms žemės ūkio organizacijoms būtų leidžiama įgyvendinti Vieno BRO reglamentu joms patikėtus uždavinius, siekiant prisidėti siekiant SESV 39 straipsnyje nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina Komisiją užtikrinti, kad, siekiant pašalinti didelius rinkos iškraipymus, būtų greitai pasinaudojama Vieno BRO reglamento 222 straipsnio nuostatomis; |
| --- | --- |

69.

| 70. | palankiai vertina sėkmingą pasiūlos valdymo priemonių, kurios buvo nustatytos gamintojų organizacijų, tarpšakinių organizacijų ir veiklos vykdytojų grupių prašymu, taikymą aukštos kokybės sūriui ir kumpiui; ragina išplėsti Vieno BRO reglamento nuostatų, pagal kurias leidžiama nustatyti tiekimo kontrolės taisykles, taikymo sritį, kad būtų apimti visi saugoma kilmės vietos nuoroda (SKVN) ar saugoma geografine nuoroda (SGN) pažymėti produktai, siekiant užtikrinti didesnę pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą; |
| --- | --- |

70.

| 71. | prašo Komisijos pradėti dialogą žemės ūkio maisto produktų tiekimo grandinės veikimo klausimais su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir pritaikyti ES konkurencijos politiką atsižvelgiant į naujausius prekybos aplinkos pokyčius; |
| --- | --- |

71.

| 72. | palankiai vertina 2019 m. balandžio 17 d. priimtą Direktyvą (ES) 2019/633 dėl įmonių vienų kitoms taikomos nesąžiningos prekybos praktikos žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinėje (17), kuri yra svarbus pirmas žingsnis siekiant užtikrinti sąžiningas sąlygas veiklos vykdytojams ir spręsti derybinės galios disbalanso maisto tiekimo grandinėje klausimą; primygtinai ragina valstybes nares nedelsiant perkelti direktyvą į nacionalinę teisę, o Komisiją ragina atidžiai stebėti, kaip vykdomas perkėlimas, ir skatinti valstybes nares keistis geriausios praktikos pavyzdžiais; ragina valstybes nares uždrausti ir kitokią nesąžiningą praktiką ir nustatyti aukštesnius standartus; |
| --- | --- |

72.

| 73. | primena, kad įvykdyta didelio masto horizontali ir vertikali restruktūrizacija, nulėmusi dar didesnę konsolidaciją ir taip koncentruotuose sėklų, žemės ūkio chemijos, trąšų, gyvūnų genetikos ir žemės ūkio technikos bei perdirbimo ir mažmeninės prekybos sektoriuose; ragina Komisiją vertinant susijungimus šiuose sektoriuose atsižvelgti į poveikį ne vien tik vartotojų kainoms; pabrėžia, kad ES ūkininkų, piliečių ir aplinkos interesai turi būti apsaugoti išsamiai ir holistiškai įvertinus žemės ūkiui reikalingų medžiagų tiekėjų, įskaitant augalų apsaugos produktų gamintojus, susijungimų ir įsigijimų poveikį ūkiams; |
| --- | --- |

73.

| 74. | mano, jog labai svarbu, kad Komisija tęstų atidžią ES pesticidų, sėklų ir jų charakteristikų rinkos stebėseną, ir stebėtų skaitmeninimo poveikį žemės ūkio sektoriui; |
| --- | --- |

74.

| 75. | primygtinai ragina Komisiją įsteigti nuolatinę ES lygmens informacijos apie rizikos valdymo priemones platformą, kuri padėtų ūkininkams įveikti netikrumą, susijusį su klimatu, rinkos kintamumu ir kita rizika, ir kurioje suinteresuotieji subjektai galėtų keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, kaip nurodyta 2017 m. lapkričio mėn. Komisijos komunikate dėl maisto ir ūkininkavimo ateities; |
| --- | --- |

75.

| 76. | atkreipia dėmesį į tai, kad dideli tiesioginių išmokų skirtumai trukdo tvarioms ūkininkų iniciatyvoms klimato ir aplinkos srityje ir iškraipo konkurenciją ES; primena 2013 m. vasario 7–8 d. Europos Vadovų Tarybos įsipareigojimą iki 2020 m. suderinti mokėjimus visoje ES; |
| --- | --- |

76.

| 77. | atkreipia dėmesį į didėjantį ūkininkų protestų skaičių ir pažymi, kad vienas iš susirūpinimą keliančių klausimų yra bendras laisvosios prekybos susitarimų (LPS) poveikis ES žemės ūkio maisto produktų sektoriui; todėl, atsižvelgiant į socialinius, sveikatos, darbo, aplinkos ir gyvūnų gerovės standartų skirtumus trečiosiose valstybėse, kyla klausimas, ar dėl LPS ES žemės ūkio produktų gamintojai neatsidurs nepalankioje konkurencinėje padėtyje; todėl ragina Komisiją kuo greičiau pateikti savo naujausią ataskaitą dėl bendro sudaromų ir būsimų prekybos susitarimų poveikio; ragina žemės ūkio produktams taikyti abipusiškumo ir atitikties principus ir apsaugoti pažeidžiamus sektorius būsimose ir vykstančiose prekybos derybose užtikrinant, kad būtų atlikti visi būtini patikrinimai; |
| --- | --- |

77.

| 78. | palankiai vertina pasiūlymą dėl reglamento dėl bendrosios rinkos programos ir, konkrečiau, pagal ją remiamus maisto grandinės veiksmus, pvz., veterinarijos ir fitosanitarijos priemones, taikomas siekiant įveikti gyvūnų ir augalų sveikatos krizes; primygtinai ragina Tarybą ir Parlamentą greitai užbaigti derybas ir priimti reglamentą; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pabrėžia, jog svarbu laiku užbaigti derybas dėl dviejų Komisijos pateiktų pasiūlymų dėl pereinamojo laikotarpio reglamentų, siekiant išvengti vėlavimų ir komplikacijų, dėl kurių rinka galėtų tapti nestabili; |
| --- | --- |

79.

| 80. | mano, jog labai svarbu, kad Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas (AGRI GD) išlaikytų visą kompetenciją, susijusią su Vieno BRO reglamento 209 ir 210 straipsnių taikymu ir su valstybės pagalba, skirta žemės ūkio ir miškininkystės sektorių bei kaimo vietovių plėtrai, taip užtikrinant, kad būtų kaupiamos ekspertinės žinios, reikalingos sprendžiant ir koordinuojant šios srities klausimus, nes tai būtina atsižvelgiant į specifinį šių sektorių pobūdį ir visiškai atitinka BŽŪP tikslus ir pagal ją teikiamą paramą; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ragina Komisiją taikant ES valstybės pagalbos taisykles ir toliau skirti ypatingą dėmesį visuotinės ekonominės svarbos paslaugų (VESP) teikimui, ypač teikiant valstybės pagalbą izoliuotiems, atokiems ar periferiniams Sąjungos regionams ir saloms; atkreipia dėmesį į tam tikrus sunkumus taikant Almunia dokumentų rinkinio taisykles kai kurioms VESP, pvz., pašto sektoriaus paslaugoms, kurių atveju su viešosiomis paslaugomis susiję įgaliojimai gali būti nustatyti ir organizuojami nacionaliniu lygmeniu (kaip nustatyta ES teisėje); |
| --- | --- |

81.

| 82. | primena, kad reikia parengti tikslingesnės valstybės pagalbos veiksmų planą, ypač siekiant teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, įskaitant energetiką, transportą ar telekomunikacijas; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pakartoja savo raginimą anglių pramonės regionus priskirti remiamiems regionams, kad ES pagalbos taisykles būtų galima pritaikyti taip, kad būtų galima priimti priemones, skirtas būtiniems struktūriniams pokyčiams, kol šiuose regionuose veikiančios įmonės neprisiims aiškių įsipareigojimų imtis konkrečių veiksmų siekiant anglies dioksido poveikio neutralizavimo ir ES kovos su klimato kaita tikslų; primena, kad šiai veiklai, kuri tradiciškai yra įmonių socialinės atsakomybės dalis, nebūtų taikoma lengvatinė valstybės pagalbos teikimo tvarka; |
| --- | --- |

83.

| 84. | palankiai vertina tai, kad Komisija, atlikdama tikslinę Bendrojo bendrosios išimties reglamento (BBIR) (18) peržiūrą, pasiūlė šią sistemą taikyti ir Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams (kitaip vadinamiems INTERREG projektams); |
| --- | --- |

84.

| 85. | yra susirūpinęs dėl nevienodo ES finansuojamų operacijų traktavimo priklausomai nuo to, ar ES jas remia iš sanglaudos politikai skirtų lėšų, ar iš kitų fondų ar programų, pavyzdžiui, programos „Horizontas 2020“, „Europos horizontas“, ar iš 2-ojo Europos strateginių investicijų fondo ar programos „InvestEU“, kaip Komisija pasiūlė atlikdama Bendrojo bendrosios išimties reglamento peržiūrą; mano, kad panašaus pobūdžio projektams, nors ir finansuojamiems iš skirtingų šaltinių, turėtų būti taikomos vienodos sąlygos – taip pirmenybė būtų teikiama tam tikriems finansavimo modeliams, o kiti būtų išstumti; |
| --- | --- |

85.

Didesnis dėmesys piliečiams pasitelkiant Parlamentą

| 86. | ragina, nekeičiant Sutarties, konkurencijos politikos srityje nuolat taikyti įprastą teisėkūros procedūrą, laikantis procedūros, panašios į tą, kuri buvo taikyta Direktyvos dėl ieškinių dėl žalos, patirtos dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimo, atlyginimo (19) ir EKT+ direktyvų atvejais; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ragina Komisiją reguliariai teikti Parlamentui ataskaitas dėl konkurencijos srities bendradarbiavimo susitarimų įgyvendinimo ir stebėsenos ir dėl tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo; ragina Komisiją išlaikyti aukštus skaidrumo standartus; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pabrėžia savo pageidavimą atlikti svaresnį vaidmenį apibrėžiant ir plėtojant bendrą konkurencijos politikos sistemą; pažymi, kad Parlamentas turėtų būti labiau įtraukiamas į darbo grupių ir ekspertų grupių, pvz., tarptautinio konkurencijos tinklo (ICN), veiklą kaip stebėtojas, kad galėtų geriau susipažinti su šiuo klausimu ir būtų nuolat informuojamas apie pokyčius, kad galėtų geriau pasirengti atlikti savo, kaip vienos iš teisėkūros institucijų, vaidmenį; ragina Komisiją visų pirma įtraukti Parlamentą rengiant tokias neprivalomas priemones kaip pranešimai ir gairės; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ragina Komisiją rengti daugiasektorinius ir tarpinstitucinius forumus, kuriuose dalyvautų pramonės atstovai, nacionalinės reguliavimo institucijos, įskaitant duomenų apsaugos tarnybas, ir vartotojų bei kiti atitinkami suinteresuotieji subjektai, siekiant neskaidyti konkurencijos politikos pagal sektorius; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pabrėžia, kad šiuo metu naudojamoje su valstybės pagalba susijusių skundų formoje prašoma pateikti konkrečius duomenis apie tai, kada buvo suteikta valstybės pagalba, tačiau eiliniai piliečiai negali to žinoti; todėl ragina Komisiją supaprastinti skundo formą, kad eiliniams piliečiams būtų suteikta galimybė pateikti skundą; |
| --- | --- |

90.

| 91. | apgailestaudamas atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija neteikia informacijos apie pateiktų skundų tyrimą; ragina Komisiją pateikti skundo pateikėjui gavimo patvirtinimą ir pranešimą apie tai, kad pradedamas tyrimas, įskaitant tikėtiną tyrimo trukmę; |
| --- | --- |

91.

| 92. | primena koordinavimo su nacionalinėmis konkurencijos institucijomis svarbą ir ragina Komisiją pateikti Europos Parlamentui EKT+ direktyvos įgyvendinimo vertinimą; primena, kad EKT+ direktyvos priede Komisija nurodė, kad laikinosios priemonės gali būti „viena svarbiausių priemonių, kuriomis konkurencijos institucijos galėtų užtikrinti, kad tyrimo metu nebūtų daroma žala konkurencijai“; primena, kad reikia įvertinti, ar yra priemonių supaprastinti laikinųjų priemonių priėmimą Europos konkurencijos tinkle per dvejus metus nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę, kad konkurencijos tarnybos galėtų veiksmingiau reaguoti į sparčiai besikeičiančių rinkų pokyčius; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pažymi, kad konkurencijos tarnybų politinė nepriklausomybė yra itin svarbi siekiant užtikrinti konkurencijos politikos nešališkumą ir patikimumą; pripažįsta, kad norint užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui reikalinga lobistų veiklos visose ES institucijose viešoji kontrolė; todėl dar kartą ragina sudaryti išplėstinį ES skaidrumo registrą; primygtinai teigia, kad, laikantis tarpinstitucinio susitarimo su Parlamentu, reikia reguliariau keistis informacija su Komisija; ragina už konkurenciją atsakingą vykdomąjį pirmininko pavaduotoją glaudžiai bendradarbiauti su ECON komitetu ir jo darbo grupe konkurencijos klausimais, nes tai tinkamas forumas siekiant užmegzti reguliaresnį dialogą; |
| --- | --- |

93.

| 94. | primena už prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusią Europą atsakingos vykdomosios Europos Komisijos pirmininkės pavaduotojos 2019 m. spalio 8 d. patvirtinimo klausyme prisiimtą įsipareigojimą griežtai atskirti savo pareigas skaitmeninės politikos srityje nuo pareigų konkurencijos srityje; |
| --- | --- |

94.

Konkurencijos politikos atsakas į COVID-19

| 95. | palankiai vertina tai, kad Komisija greitai sureagavo priimdama laikinosios valstybės pagalbos sistemą ir du jos pakeitimus, taip pat nustatydama sąlygas, kuriomis ji padeda nuo krizės nukentėjusioms įmonėms; pritaria Komisijos ir valstybių narių sprendimui per COVID-19 krizę labai lanksčiai taikyti laikinąją valstybės pagalbos sistemą; |
| --- | --- |

95.

| 96. | pritaria, kad laikinosios valstybės pagalbos sistema ekonomikos atsigavimo laikotarpiu turės būti taikoma tiek, kiek reikės; ragina Komisiją laiku įvertinti, ar ši laikinoji sistema prireikus turėtų būti pratęsta ir po 2020 m.; |
| --- | --- |

96.

| 97. | palankiai vertina sąlygas, išdėstytas laikinosios pagalbos sistemos antrajame pakeitime dėl pagalbos įmonėms rekapitalizavimo, ypač dėl draudimo bankams ir kitoms įmonėms mokėti dividendus, išpirkti akcijas ir skirti premijas, taip pat dėl apsaugos nuo grobuoniškų įmonių, kurios gavo valstybės pagalbą, veiksmų prieš kitas ES įmones; |
| --- | --- |

97.

| 98. | palankiai vertina tai, kad pagal laikinąją valstybės pagalbos sistemą bankams teikiama valstybės pagalba užtikrinamas ekonomikos finansavimas ir padedama užtikrinti finansinį stabilumą, kartu laikantis tvirtos esamos teisinės sistemos, numatytos Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyvoje ir pertvarkymo taisyklėse; |
| --- | --- |

98.

| 99. | pabrėžia rinkos iškraipymų ir nevienodų sąlygų susidarymo riziką, kuri gali kilti dėl padidėjusių valstybių narių teikiamos valstybės pagalbos lygio skirtumų; atkreipia dėmesį į Mokumo palaikymo priemonę, kuri yra naujos kartos ES ekonomikos atkūrimo plano dalis ir kuria siekiama pašalinti riziką, kurią šie skirtumai kelia bendrosios rinkos vientisumui; |
| --- | --- |

99.

| 100. | palankiai vertina ypatingus finansinius išteklius ir valstybės pagalbą, teikiamą įmonėms ir darbuotojams remti, siekiant įveikti pandemijos ekonomines pasekmes; ragina Komisiją nustatyti bendrus minimalius standartus siekiant nustatyti reikalavimą, kad finansinę paramą gaunančios įmonės atitiktų ASV kriterijus ir užtikrintų mokesčių skaidrumą, kad būtų išvengta padėties, kai dėl skirtingų nacionalinių kriterijų kyla papildomų skirtumų, ir parodyti, kaip gauta viešoji parama naudojama siekiant jų veiklą suderinti su ES klimato ir aplinkos apsaugos tikslais ir Paryžiaus susitarimu; primena, kad pagalba turėtų būti teikiama tik dėl COVID-19 patirtiems nuostoliams padengti; pabrėžia, kad valstybės pagalba turėtų būti teikiama tik toms įmonėms, kurios patiria tiesioginį COVID-19 poveikį, o ne toms, kurios jau prieš krizę turėjo finansinių problemų; primygtinai ragina neleisti mokesčių rojuose registruotoms įmonėms gauti valstybės pagalbos arba finansinės paramos paketų, jei jos neįsipareigoja keisti savo elgesio; |
| --- | --- |

100.

| 101. | palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl laikinosios antimonopolinių klausimų, susijusių su įmonių bendradarbiavimu reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, vertinimo sistemos; pabrėžia, kad tai pirmasis Komisijos garantinis raštas nuo 2003 m.; pabrėžia, kad ši krizė paryškino greitų ir veiksmingų sprendimų poreikį sparčiai kintančioje aplinkoje, ir pabrėžia dalyvaujamojo pobūdžio antimonopolinių taisyklių ir teisinio tikrumo užtikrinimo naudą įmonėms, kurios pradeda verslo bendradarbiavimą pagrindiniuose strateginiuose sektoriuose; |
| --- | --- |

101.

| 102. | turėdamas omenyje pandemijos poveikį pabrėžia, kad reikia stiprinti pagrindinių Europos sektorių ekonominį atsparumą ir skatinti ekonomikos atsigavimą pasitelkiant mokslinius tyrimus ir inovacijas; ragina Komisiją persvarstant 1997 m. komunikatą dėl rinkos apibrėžties laikytis dinamiškesnio požiūrio, pagal kurį inovacijų kriterijai taptų pagrindiniu atitinkamos rinkos analizės, susijusios su Europos susijungimų kontrole, elementu; ragina Komisiją, atliekant tinkamumo vertinimą, įvertinti galimybę taikyti palankesnį požiūrį į bendradarbiavimo, mokslinių tyrimų ir plėtros susitarimus; |
| --- | --- |

102.

| 103. | pabrėžia, kad dėl pandemijos įmonėms gali būti sunku atsisakyti užsienio investuotojų pasiūlymų; pažymi, kad COVID-19 krizė atskleidė ES tiekimo grandinės trūkumus ir ES strateginio suverenumo trūkumą tokiose srityse, kaip medicinos produktai ar maistas, taip pat poreikį apsaugoti svarbiausias ES įmones ir turtą nuo agresyvaus didelių dominuojančių subjektų vykdomo perėmimo; |
| --- | --- |

103.

| 104. | pabrėžia, kad itin svarbu stiprinti ES pastangas ryžtingai kovoti su nesąžininga konkurencija ir priešišku užsienio valstybių valdomų įmonių arba su vyriausybėmis susijusių bendrovių elgesiu pažeidžiamų Europos bendrovių, kurios stengiasi išsilaikyti per COVID-19 pandemijos sukeltą ekonomikos nuosmukį, atžvilgiu, nes tokiu elgesiu siekiama kontroliuoti pagrindines Europos technologijas, infrastruktūrą ir ekspertines žinias; todėl ragina Komisiją nedelsiant pasiūlyti laikinai uždrausti užsienio valstybinėms įmonėms arba su vyriausybėmis susijusioms bendrovėms iš trečiųjų šalių perimti Europos įmones; |
| --- | --- |

104.

| 105. | palankiai vertina socialinės žiniasklaidos platformų iniciatyvas kovoti su melagingomis naujienomis ir per tas platformas skleisti oficialią Pasaulio sveikatos organizacijos informaciją COVID-19 tema; tačiau įspėja dėl šių platformų, nes jos jau prieš krizę turėjo didžiulę įtaką rinkoje; pritaria Komisijos raginimui būsimame pasiūlyme dėl išankstinio reguliavimo sistemos atlikti platformų, turinčių didelį poveikį tinklui ir veikiančių kaip prieigos valdytojai, tyrimą, tačiau dėl to neturi būti dar labiau vėluojama; ragina Komisiją uždrausti platformoms rodyti itin tikslią reklamą ir padidinti skaidrumą vartotojams; pritaria svarbių ne Europos subjektų bendradarbiavimui išmaniųjų telefonų operacinių sistemų rinkoje kuriant kontaktų atsekimo programėles; ragina Komisiją užtikrinti, kad renkant duomenis nebūtų dar labiau didinama kelių dominuojančių subjektų įtaka rinkoje; |
| --- | --- |

105.

| 106. | pabrėžia, kad COVID-19 krizė precedento neturinčiam skaičiui įmonių visoje ES sukėlė egzistencinę riziką ir lėmė didžiulį nedarbo lygio padidėjimą; ragina Komisiją įvertinti, ar šiuo metu taikoma bankrutuojančios įmonės gelbėjimo koncepcija yra tinkama dabartinės krizės kontekste; yra tvirtai įsitikinęs, kad konkurencijos politika ir pramonės politika kartu gali padėti tvariai sustiprinti Europos suverenumą; palankiai vertina Komisijos pramonės politikos strategiją; |
| --- | --- |

106.

| 107. | pripažįsta, kad Komisija COVID-19 krizės metu atliko veiksmingą ir efektyvų darbą; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į išskirtines aplinkybes, dideliam darbuotojų skaičiui buvo perskirtos užduotys, susijusios su valstybės pagalbos stebėsena; ragina pateikti daugiau informacijos apie Konkurencijos generalinio direktorato personalo išteklių padėtį ir jų raidą per šią kadenciją; |
| --- | --- |

107.

| 108. | ragina Komisiją geriau informuoti Parlamentą apie vykdomą darbą, visų pirma apie atitinkamos rinkos apibrėžties ir valstybės pagalbos gairių atnaujinimą; ragina Komisiją pateikti Parlamentui išsamų vertinimą, kuriame būtų pateiktas pagal laikinąją valstybės pagalbos sistemą leistinos bendros valstybės pagalbos sumos paskirstymas pagal valstybes nares, sektorius ir leistinos pagalbos rūšis (dotacijos, garantijos ir t. t.), taip pat visos papildomos valstybių narių taikomos sąlygos; mano, kad atlikus bendrą ir išsamų vertinimą Europos Parlamento nariams būtų pateikta ekonominių priemonių, kurių imtasi nacionaliniu lygmeniu, apžvalga, taip pat konkreti informacija apie pagalbos rūšį, pagalbos gavėjų tipus ir patvirtinimo metodą, jei toks taikomas; pabrėžia, kad valstybės pagalbos rezultatų suvestinė, kurioje pateikiama daug valstybės pagalbą ir jos poveikį vidaus rinkai iliustruojančių lentelių ir grafikų, turėtų būti reguliariai atnaujinama; |
| --- | --- |

108.

| 109. | ragina Komisiją pasibaigus krizei Parlamentui ir Tarybai pateikti komunikatą dėl COVID-19 pandemijos poveikio konkurencijai rinkoje ir konkurencijos teisės aktų vykdymo užtikrinimui, bendrosios rinkos vientisumui ir konkurencijos politikos ateičiai; |
| --- | --- |

109.

| 110. | ragina Komisiją nustatyti privalomą reikalavimą, kad valstybės pagalbą gaunantys bankai teiktų visas savo bankininkystės paslaugas privatiems asmenims, ir užtikrinti, kad bankams nebūtų leidžiama pasinaudoti COVID-19 krize kaip pretekstu visam laikui sumažinti tokias paslaugas; |
| --- | --- |

110.

o

o o

| 111. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, nacionaliniams parlamentams ir nacionalinėms konkurencijos institucijoms. |
| --- | --- |

111.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0062.

(2)  OL C 247, 2019 7 23, p. 1.

(3)  OL L 11, 2019 1 14, p. 3.

(4)  OL L 186, 2019 7 11, p. 57.

(5)  OL C 372, 1997 12 9, p. 5.

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/International_trade_in_goods_by_enterprise_size

(7)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(8)  OL C 289, 2016 8 9, p. 65.

(9)  OL C 267, 2008 10 22, p. 1.

(10)  OL L 283, 2003 10 31, p. 51.

(11)  OL L 173, 2014 6 12, p. 190.

(12)  OL C 216, 2013 7 30, p. 1.

(13)  https://data.worldbank.org/indicator/FR.INR.LNDP?locations=RO&most_ recent_value_desc=false

(14)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

(15)  OL L 352, 2013 12 24, p. 1.

(16)  OL C 213, 2009 9 8, p. 9.

(17)  OL L 111, 2019 4 25, p. 59.

(18)  OL L 187, 2014 6 26, p. 1.

(19)  OL L 349, 2014 12 5, p. 1.

---

2020 m. birželio 19 d., penktadienis

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/37

---

P9_TA(2020)0164

Bylos, iškeltos Čekijos Respublikos ministrui pirmininkui dėl piktnaudžiavimo ES lėšomis ir galimo interesų konflikto, atnaujinimas

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Čekijos Respublikos ministro pirmininko netinkamo ES fondų panaudojimo ir galimo interesų konflikto tyrimo atnaujinimo (2019/2987(RSP))

(2021/C 362/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (SESV) 13 straipsnio 2 dalį ir 17 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (SESV) 13 straipsnio 2 dalį ir 17 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnius sprendimus ir rezoliucijas dėl Komisijos 2014, 2015, 2016, 2017 ir 2018 m. biudžeto įvykdymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnius sprendimus ir rezoliucijas dėl Komisijos 2014, 2015, 2016, 2017 ir 2018 m. biudžeto įvykdymo,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) atliko administracinius Čekijoje įgyvendinamo projekto „Stork Nest“ tyrimus ir nustatė „rimtus pažeidimus“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) atliko administracinius Čekijoje įgyvendinamo projekto „Stork Nest“ tyrimus ir nustatė „rimtus pažeidimus“,

| — | atsižvelgdamas į faktų nustatymo misiją Čekijoje, kurią atliko Biudžeto kontrolės komitetas 2014 m. kovo 26 ir 27 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į faktų nustatymo misiją Čekijoje, kurią atliko Biudžeto kontrolės komitetas 2014 m. kovo 26 ir 27 d.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 13 d. savo rezoliuciją dėl interesų konflikto ir ES biudžeto apsaugos Čekijos Respublikoje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 13 d. savo rezoliuciją dėl interesų konflikto ir ES biudžeto apsaugos Čekijos Respublikoje (1),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 16 d. Čekijos įstatymą Nr. 159/2006 dėl interesų konflikto, kurio 4 straipsnio c punktas įsigaliojo 2017 m. vasario mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 16 d. Čekijos įstatymą Nr. 159/2006 dėl interesų konflikto, kurio 4 straipsnio c punktas įsigaliojo 2017 m. vasario mėn.,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (2) (toliau – naujasis Finansinis reglamentas), kuris įsigaliojo 2018 m. rugpjūčio 2 d., ypač į jo 61 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (2) (toliau – naujasis Finansinis reglamentas), kuris įsigaliojo 2018 m. rugpjūčio 2 d., ypač į jo 61 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos (3),

| — | atsižvelgdamas į klausimus ir skundą, nusiųstus Komisijai dėl galimo interesų konflikto Čekijoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimus ir skundą, nusiųstus Komisijai dėl galimo interesų konflikto Čekijoje (4),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos teisės tarnybos 2018 m. lapkričio 19 d. nuomonę dėl naujojo Finansinio reglamento 61 straipsnio (interesų konfliktai) poveikio išmokoms iš Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos teisės tarnybos 2018 m. lapkričio 19 d. nuomonę dėl naujojo Finansinio reglamento 61 straipsnio (interesų konfliktai) poveikio išmokoms iš Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 4 d. valstybės generalinio prokuroro spaudos konferenciją dėl Čekijos Respublikos ministro pirmininko netinkamo ES fondų panaudojimo tyrimo atnaujinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 4 d. valstybės generalinio prokuroro spaudos konferenciją dėl Čekijos Respublikos ministro pirmininko netinkamo ES fondų panaudojimo tyrimo atnaujinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 18 d. savo plenarinio posėdžio diskusijas dėl interesų konflikto ir korupcijos poveikio ES finansiniams interesams valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 18 d. savo plenarinio posėdžio diskusijas dėl interesų konflikto ir korupcijos poveikio ES finansiniams interesams valstybėse narėse,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 15 d. savo plenarinio posėdžio diskusiją dėl Čekijos Respublikos ministro pirmininko netinkamo ES fondų panaudojimo ir galimo interesų konflikto tyrimo atnaujinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 15 d. savo plenarinio posėdžio diskusiją dėl Čekijos Respublikos ministro pirmininko netinkamo ES fondų panaudojimo ir galimo interesų konflikto tyrimo atnaujinimo,

| — | atsižvelgdamas į faktų nustatymo misiją Čekijoje, kurią atliko Biudžeto kontrolės komitetas 2020 m. kovo 26–28 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į faktų nustatymo misiją Čekijoje, kurią atliko Biudžeto kontrolės komitetas 2020 m. kovo 26–28 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 18 d. Čekijos Konstitucinio Teismo sprendimą Pl. ÚS 4/17, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 18 d. Čekijos Konstitucinio Teismo sprendimą Pl. ÚS 4/17,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Čekijos valstybės generalinis prokuroras neseniai atnaujino baudžiamąjį tyrimą, kuris prieš Čekijos ministrą pirmininką Andrejų Babišą buvo pradėtas gavus OLAF pranešimą apie neteisėtą mažosioms įmonėms skirtų ES subsidijų panaudojimą, tačiau buvo sustabdytas praėjus dvejiems metams; primena, kad įgyvendinant „Stork Nest“ projektą „Agrofert“ dirbtinai sukurta vidutinio dydžio įmonė, kurią vis dar kontroliuoja „Agrofert“, buvo skirta būtent mažosios ir vidutinėms įmonėms skirtoms lėšoms gauti, kurių vertė iš viso sudarė apytiksliai 2 mln. EUR; |
| --- | --- |

A.

kadangi Čekijos valstybės generalinis prokuroras neseniai atnaujino baudžiamąjį tyrimą, kuris prieš Čekijos ministrą pirmininką Andrejų Babišą buvo pradėtas gavus OLAF pranešimą apie neteisėtą mažosioms įmonėms skirtų ES subsidijų panaudojimą, tačiau buvo sustabdytas praėjus dvejiems metams; primena, kad įgyvendinant „Stork Nest“ projektą „Agrofert“ dirbtinai sukurta vidutinio dydžio įmonė, kurią vis dar kontroliuoja „Agrofert“, buvo skirta būtent mažosios ir vidutinėms įmonėms skirtoms lėšoms gauti, kurių vertė iš viso sudarė apytiksliai 2 mln. EUR;

| B. | kadangi Čekijos valstybės generalinis prokuroras paskelbė, kad baudžiamojo tyrimo nutraukimas buvo „neteisėtas ir per ankstyvas“, nes nebuvo atsižvelgta į ES teisę, kartu nurodydamas, kad subsidijų paskirstymo procese buvo atliekama per mažai patikrinimų; |
| --- | --- |

B.

kadangi Čekijos valstybės generalinis prokuroras paskelbė, kad baudžiamojo tyrimo nutraukimas buvo „neteisėtas ir per ankstyvas“, nes nebuvo atsižvelgta į ES teisę, kartu nurodydamas, kad subsidijų paskirstymo procese buvo atliekama per mažai patikrinimų;

| C. | kadangi Finansinio reglamento 61 straipsnio 1 dalyje (kartu su 61 straipsnio 3 dalimi) nustatyta, kad:






  a) | finansiniai pareigūnai turi nesiimti jokių veiksmų, dėl kurių jiems gali kilti su Sąjungos biudžetu susijusių interesų konfliktų; |
| --- | --- | --- |

C.

kadangi Finansinio reglamento 61 straipsnio 1 dalyje (kartu su 61 straipsnio 3 dalimi) nustatyta, kad:

a)

finansiniai pareigūnai turi nesiimti jokių veiksmų, dėl kurių jiems gali kilti su Sąjungos biudžetu susijusių interesų konfliktų;

| b) | finansiniai pareigūnai turi imtis tinkamų priemonių, kad interesų konfliktų nekiltų vykdant jų atsakomybei tenkančias pareigas ir kad būtų reaguojama į situacijas, kurios gali būti objektyviai suprantamos kaip interesų konfliktas; |
| --- | --- |

b)

finansiniai pareigūnai turi imtis tinkamų priemonių, kad interesų konfliktų nekiltų vykdant jų atsakomybei tenkančias pareigas ir kad būtų reaguojama į situacijas, kurios gali būti objektyviai suprantamos kaip interesų konfliktas;

| D. | kadangi pagal Finansinio reglamento 63 straipsnį reikalaujama, kad valstybės narės įdiegtų valdymo ir kontrolės sistemas, kurias taikant, kaip reikalaujama 36 straipsnio 3 dalyje, būtų galima išvengti interesų konflikto; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal Finansinio reglamento 63 straipsnį reikalaujama, kad valstybės narės įdiegtų valdymo ir kontrolės sistemas, kurias taikant, kaip reikalaujama 36 straipsnio 3 dalyje, būtų galima išvengti interesų konflikto;

| E. | kadangi 2017 m. vasario mėn. Čekijos įstatymas Nr. 159/2006 dėl interesų konfliktų buvo iš dalies pakeistas, siekiant į jį įtraukti uždraustą veiklą, įskaitant nuostatas, pagal kurias tam tikroms įmonėms užkertamas kelias dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, net ir rangovo teisėmis, arba gauti dotacijas; kadangi įstatymu siekiama užkirsti kelią visų formų interesų konfliktui; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2017 m. vasario mėn. Čekijos įstatymas Nr. 159/2006 dėl interesų konfliktų buvo iš dalies pakeistas, siekiant į jį įtraukti uždraustą veiklą, įskaitant nuostatas, pagal kurias tam tikroms įmonėms užkertamas kelias dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, net ir rangovo teisėmis, arba gauti dotacijas; kadangi įstatymu siekiama užkirsti kelią visų formų interesų konfliktui;

| F. | kadangi viešųjų pirkimų taisyklėmis valstybės narės įpareigojamos vengti interesų konfliktų (Direktyvos 2014/24/ES (5) 24 straipsnis), įskaitant tiesioginius ar netiesioginius asmeninius interesus, be to, jau nustatytos taisyklės tais atvejais, kurie laikomi interesų konfliktais, ir taisyklės dėl konkrečių prievolių esant pasidalijamajam valdymui, (pvz., Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013); |
| --- | --- |

F.

kadangi viešųjų pirkimų taisyklėmis valstybės narės įpareigojamos vengti interesų konfliktų (Direktyvos 2014/24/ES (5) 24 straipsnis), įskaitant tiesioginius ar netiesioginius asmeninius interesus, be to, jau nustatytos taisyklės tais atvejais, kurie laikomi interesų konfliktais, ir taisyklės dėl konkrečių prievolių esant pasidalijamajam valdymui, (pvz., Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013);

| G. | kadangi, remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika (6), „interesų konfliktas savaime ir vertinant objektyviai yra didelis pažeidimas ir jį nustatant nebūtina atsižvelgti į atitinkamų šalių ketinimus ir į tai, ar jie elgėsi geranoriškai ar negeranoriškai“; |
| --- | --- |

G.

kadangi, remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika (6), „interesų konfliktas savaime ir vertinant objektyviai yra didelis pažeidimas ir jį nustatant nebūtina atsižvelgti į atitinkamų šalių ketinimus ir į tai, ar jie elgėsi geranoriškai ar negeranoriškai“;

| H. | kadangi Komisija privalo sustabdyti išmokas iš ES fondo tais atvejais, kai yra didelių valdymo ir kontrolės sistemų veikimo trūkumų ir paaiškėja, kad esama nekonstatuotų, nedeklaruotų ir neištaisytų didelių pažeidimų, susijusių su interesų konfliktu; |
| --- | --- |

H.

kadangi Komisija privalo sustabdyti išmokas iš ES fondo tais atvejais, kai yra didelių valdymo ir kontrolės sistemų veikimo trūkumų ir paaiškėja, kad esama nekonstatuotų, nedeklaruotų ir neištaisytų didelių pažeidimų, susijusių su interesų konfliktu;

| I. | kadangi „Agrofert“ yra Čekijos ministro pirmininko įkurtas konglomeratas, kurį sudaro daugiau nei 230 įmonių, kuriose dirba daugiau nei 34 000 darbuotojų (2017 m. duomenimis); kadangi paaiškėjo, jog A. Babiš taip pat yra bendrovės „Agrofert“ tikrasis savininkas ir kad ši bendrovė per patikos fondus „AB I“ ir „AB II“, kurių steigėju ir vieninteliu naudos gavėju jis ir yra, kontroliuoja grupę „Agrofert“, apimančią be kita ko keletą svarbių Čekijos žiniasklaidos priemonių; kadangi visais atvejais, A. Babišui nusprendus panaikinti šiuos patikos fondus, jis atgauna visą nuosavybę į tų fondų valdomą turtą; |
| --- | --- |

I.

kadangi „Agrofert“ yra Čekijos ministro pirmininko įkurtas konglomeratas, kurį sudaro daugiau nei 230 įmonių, kuriose dirba daugiau nei 34 000 darbuotojų (2017 m. duomenimis); kadangi paaiškėjo, jog A. Babiš taip pat yra bendrovės „Agrofert“ tikrasis savininkas ir kad ši bendrovė per patikos fondus „AB I“ ir „AB II“, kurių steigėju ir vieninteliu naudos gavėju jis ir yra, kontroliuoja grupę „Agrofert“, apimančią be kita ko keletą svarbių Čekijos žiniasklaidos priemonių; kadangi visais atvejais, A. Babišui nusprendus panaikinti šiuos patikos fondus, jis atgauna visą nuosavybę į tų fondų valdomą turtą;

| J. | kadangi 2019 m. sausio – vasario mėn. keletas Komisijos tarnybų (Regioninės ir miestų politikos GD / Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD, kuris padėjo atlikti auditą) atliko išsamų auditą dėl Sąjungos ir nacionalinės teisės taikymo; kadangi dar vykdomo Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD audito metu taip pat nagrinėjami tariami interesų konfliktai dėl Čekijos žemės ūkio ministro; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2019 m. sausio – vasario mėn. keletas Komisijos tarnybų (Regioninės ir miestų politikos GD / Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD, kuris padėjo atlikti auditą) atliko išsamų auditą dėl Sąjungos ir nacionalinės teisės taikymo; kadangi dar vykdomo Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD audito metu taip pat nagrinėjami tariami interesų konfliktai dėl Čekijos žemės ūkio ministro;

| K. | kadangi 2019 m. lapkričio mėn. Komisija Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD parengtą galutinę audito ataskaitą nusiuntė Čekijos valdžios institucijoms, paaiškėjus įtarimams dėl interesų konflikto Čekijoje pagal Finansinio reglamento 61 straipsnį, kurie buvo nutekinti Čekijos žiniasklaidai; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2019 m. lapkričio mėn. Komisija Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD parengtą galutinę audito ataskaitą nusiuntė Čekijos valdžios institucijoms, paaiškėjus įtarimams dėl interesų konflikto Čekijoje pagal Finansinio reglamento 61 straipsnį, kurie buvo nutekinti Čekijos žiniasklaidai;

| L. | kadangi 2019 m. gruodžio 16 d. Biudžeto kontrolės komitetas surengė uždarą posėdį su Komisijos nariu Johannesu Hahnu; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2019 m. gruodžio 16 d. Biudžeto kontrolės komitetas surengė uždarą posėdį su Komisijos nariu Johannesu Hahnu;

| M. | kadangi Komisijos narys J. Hahn informavo Biudžeto kontrolės komitetą apie tai, kad Komisija savo audito išvadas viešai paskelbs tik tinkamai išnagrinėjusi ir išsamiai išanalizavusi visus įrodymus; kadangi Čekijos valdžios institucijos 2020 m. gegužės 29 d. pateikė savo atsakymus į Regioninės ir miestų politikos GD parengtą audito ataskaitą; |
| --- | --- |

M.

kadangi Komisijos narys J. Hahn informavo Biudžeto kontrolės komitetą apie tai, kad Komisija savo audito išvadas viešai paskelbs tik tinkamai išnagrinėjusi ir išsamiai išanalizavusi visus įrodymus; kadangi Čekijos valdžios institucijos 2020 m. gegužės 29 d. pateikė savo atsakymus į Regioninės ir miestų politikos GD parengtą audito ataskaitą;

| N. | kadangi Komisija auditą vis dar atlieka, todėl taikant atsargumo priemones ir iki to laiko, kai padėtis taps aiški, iš ES biudžeto pagal ESI fondus nebus atliekami jokie mokėjimai įmonėms, kurios tiesiogiai ar netiesiogiai priklauso ministrui pirmininkui A. Babišui, kai dėl to gali būti daroma įtaka tariamam interesų konfliktui; |
| --- | --- |

N.

kadangi Komisija auditą vis dar atlieka, todėl taikant atsargumo priemones ir iki to laiko, kai padėtis taps aiški, iš ES biudžeto pagal ESI fondus nebus atliekami jokie mokėjimai įmonėms, kurios tiesiogiai ar netiesiogiai priklauso ministrui pirmininkui A. Babišui, kai dėl to gali būti daroma įtaka tariamam interesų konfliktui;

| O. | kadangi Komisija nekompensuoja Čekijos valdžios institucijoms Kaimo plėtros fondo lėšų, susijusių su „Agrofert“ grupės projektais, kurie gali būti susiję su tariamu interesų konfliktu; |
| --- | --- |

O.

kadangi Komisija nekompensuoja Čekijos valdžios institucijoms Kaimo plėtros fondo lėšų, susijusių su „Agrofert“ grupės projektais, kurie gali būti susiję su tariamu interesų konfliktu;

| P. | kadangi Čekijos parlamentas neturi jokios galimų viešųjų pirkimų procedūrų apžvalgos, tai reiškia, kad „Agrofert“ grupė gali toliau gauti pelno iš Čekijos nacionalinių subsidijų arba valstybės remiamų viešųjų investicijų; |
| --- | --- |

P.

kadangi Čekijos parlamentas neturi jokios galimų viešųjų pirkimų procedūrų apžvalgos, tai reiškia, kad „Agrofert“ grupė gali toliau gauti pelno iš Čekijos nacionalinių subsidijų arba valstybės remiamų viešųjų investicijų;

| Q. | kadangi „Agrofert“ grupei priklauso du didžiausi Čekijos dienraščiai – „Mladá fronta Dnes“ ir „Lidové Noviny“, – be to, ji kontroliuoja „Óčko“ televizijos stotį ir „Impuls“ bei „RockZone“ radijo stotis; kadangi, remiantis Europos žurnalistų federacijos ataskaita, ministrui pirmininkui A. Babišui de facto priklauso 30 proc. privačios žiniasklaidos priemonių Čekijoje (7); |
| --- | --- |

Q.

kadangi „Agrofert“ grupei priklauso du didžiausi Čekijos dienraščiai – „Mladá fronta Dnes“ ir „Lidové Noviny“, – be to, ji kontroliuoja „Óčko“ televizijos stotį ir „Impuls“ bei „RockZone“ radijo stotis; kadangi, remiantis Europos žurnalistų federacijos ataskaita, ministrui pirmininkui A. Babišui de facto priklauso 30 proc. privačios žiniasklaidos priemonių Čekijoje (7);

| R. | kadangi „Agrofert“ grupės pajamos A. Babišui einant valstybines pareigas gerokai padidėjo, tuo pat metu „Agrofert“ grupė gavo ES žemės ūkio subsidijų, kurių suma iš viso sudaro 970 414 000 Čekijos kronų (CZK) 2016 m., 1 048 685 000 CZK 2017 m. ir 973 284 000 CZK 2018 m. vien Čekijoje; kadangi „Agrofert“ grupė tariamai gavo subsidijų iš ES sanglaudos fondų, kurių suma 2014–2020 m. Čekijoje sudarė 427 385 000 CZK; kadangi labai tikėtina, kad „Agrofert“ grupė gavo papildomų subsidijų kitose valstybėse narėse, pvz., Slovakijoje ir Vokietijoje; |
| --- | --- |

R.

kadangi „Agrofert“ grupės pajamos A. Babišui einant valstybines pareigas gerokai padidėjo, tuo pat metu „Agrofert“ grupė gavo ES žemės ūkio subsidijų, kurių suma iš viso sudaro 970 414 000 Čekijos kronų (CZK) 2016 m., 1 048 685 000 CZK 2017 m. ir 973 284 000 CZK 2018 m. vien Čekijoje; kadangi „Agrofert“ grupė tariamai gavo subsidijų iš ES sanglaudos fondų, kurių suma 2014–2020 m. Čekijoje sudarė 427 385 000 CZK; kadangi labai tikėtina, kad „Agrofert“ grupė gavo papildomų subsidijų kitose valstybėse narėse, pvz., Slovakijoje ir Vokietijoje;

| S. | kadangi Čekijos Respublikos Konstitucinis Teismas savo 2020 m. vasario mėn. sprendime Pl. ÚS 4/17 atmetė Čekijos Respublikos Prezidento ir Čekijos Respublikos Parlamento narių pareikštą ieškinį dėl Čekijos įstatymo, kuriame apibrėžiama valstybės pareigūnų intereso konflikto sąvoka, panaikinimo; kadangi Konstitucinis Teismas tame pačiame sprendime paaiškino, kad rinkimų paskirtis nėra perimti valstybės kontrolę siekiant panaudoti arba net piktnaudžiauti laimėtojui suteiktais įgaliojimais ir ištekliais taikant bet kokias tinkamas priemones; |
| --- | --- |

S.

kadangi Čekijos Respublikos Konstitucinis Teismas savo 2020 m. vasario mėn. sprendime Pl. ÚS 4/17 atmetė Čekijos Respublikos Prezidento ir Čekijos Respublikos Parlamento narių pareikštą ieškinį dėl Čekijos įstatymo, kuriame apibrėžiama valstybės pareigūnų intereso konflikto sąvoka, panaikinimo; kadangi Konstitucinis Teismas tame pačiame sprendime paaiškino, kad rinkimų paskirtis nėra perimti valstybės kontrolę siekiant panaudoti arba net piktnaudžiauti laimėtojui suteiktais įgaliojimais ir ištekliais taikant bet kokias tinkamas priemones;

| 1. | palankiai vertina tai, kad buvo atnaujintas baudžiamasis tyrimas prieš Čekijos ministrą pirmininką dėl jo dalyvavimo „Stork Nest“ projekte; tiki, kad nacionalinė teismų sistema šį tyrimą atliks nepriklausomai ir laisvai, nepatirdama jokios galimos politinės įtakos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smerkia bet kokias galimas interesų konflikto situacijas, kurios galėtų pakenkti ES biudžeto vykdymui ir sumažinti ES piliečių pasitikėjimą tinkamu ES mokesčių mokėtojų pinigų valdymu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prašo, kad Komisija, kaip Sutarčių sergėtoja, kovotų su visų formų interesų konfliktais ir įvertintų prevencines priemones, kurių ėmėsi valstybės narės, kad jų išvengtų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją sukurti kontrolės mechanizmą, kuriuo būtų siekiama spręsti interesų konfliktų problemą valstybėse narėse, ir aktyviai stengtis vengti intereso konfliktų, įskaitant galutinių ES subsidijų gavėjų identifikavimą, kaip vieną iš pagrindinių prioritetų šioje srityje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją užtikrinti visiško interesų konfliktų netoleravimo politiką ir greitą subsidijų, kurios galėjo būti išmokėtos neteisėtai, susigrąžinimą kartu paisant teisinės valstybės principo ir procedūrinių reikalavimų, ir ryžtingai veikti, ypač tais atvejais, kai nacionalinės valdžios institucijos nesugeba imtis veiksmų, kad užkirstų kelią savo aukščiausių vadovų interesų konfliktui; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad nacionalinės teisės aktai dėl interesų konfliktų turi būti suderinami su naujojo Finansinio reglamento nuostatomis ir esme; ragina Komisiją pasiūlyti bendras gaires, kurios padėtų valstybėms narėms išvengti interesų konfliktų aukšto rango politikų labui; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina Europos Vadovų Tarybą patvirtinti bendrus standartus visais su interesų konfliktais susijusiais klausimais ir užtikrinti bendrą jų supratimą visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją taisyklių nesilaikymo atvejais imtis tinkamų priemonių ES biudžetui apsaugoti, įskaitant taisomuosius veiksmus, siekiant išieškoti visas lėšas, kurios buvo išmokėtos neteisėtai arba neteisingai, kai tai galima padaryti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina visas valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant padidinti biudžeto skaidrumą, užtikrinant, kad atitinkami duomenys apie viešųjų pirkimų procedūras ir valstybės finansuojamų sutarčių skyrimą būtų lengvai ir nemokamai prieinami plačiajai visuomenei; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nerimauja dėl pranešimų iš įvairių ES šalių dėl didėjančios asmeninių interesų turinčių artimų vyriausybei arba dirbančių vyriausybėje politikų politinės įtakos teisėkūrai ir valstybinių pinigų panaudojimui, galbūt siekiant patenkinti konkrečių asmenų asmeninius, o ne plačiosios visuomenės interesus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apgailestauja, kad Čekijos ministras pirmininkas, eidamas ministro pirmininko (ir buvusio Europos struktūrinių ir investicijų fondų tarybos pirmininko) pareigas aktyviai dalyvavo ir toliau dalyvauja vykdant ES biudžetą Čekijoje ir tebekontroliuoja „Agrofert“ grupę kaip dviejų patikos fondų steigėjas ir vienintelis naudos gavėjas, taip pažeisdamas Finansinio reglamento 61 straipsnio 1 dalį, todėl abejoja, jo pareigų nešališku ir objektyviu vykdymu; ypač nerimauja dėl naujausių pranešimų žiniasklaidoje (8), kuriuose teigiama, kad ministras pirmininkas toliau kontroliuoja „Agrofert“ priimamus verslo sprendimus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad naujausiuose pranešimuose žiniasklaidoje, kuriuose atskleista, kad A. Babiš ir jo žmona vis dar yra tarp šešių aktyvių asmenų, turinčių didelę įtaką arba kontrolę patikos patikėtiniams tiek, kiek tai susiję su Jungtinėje Karalystėje veikiančia „Agrofert“ patronuojamąja bendrove „GreenChem Solutions Ltd.“; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad negalima toleruoti patvirtintų interesų konflikto atveju valstybės narės aukščiausiu vyriausybės lygiu, o kilusį intereso konfliktą privalo spręsti atitinkamas (-i) asmuo (-enys):






  a) | imdamiesi priemonių, siekdami užtikrinti, kad šis asmuo nebeturėtų ekonominio intereso arba kitokių interesų, susijusių su verslo subjektu, kurie patenka į Finansinio reglamento 61 straipsnį; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

imdamiesi priemonių, siekdami užtikrinti, kad šis asmuo nebeturėtų ekonominio intereso arba kitokių interesų, susijusių su verslo subjektu, kurie patenka į Finansinio reglamento 61 straipsnį;

| b) | nutraukiant bet kokį ES fondų, valstybinių subsidijų arba nacionalinės vyriausybės finansavimo teikimą jų kontroliuojamiems verslo subjektams; |
| --- | --- |

b)

nutraukiant bet kokį ES fondų, valstybinių subsidijų arba nacionalinės vyriausybės finansavimo teikimą jų kontroliuojamiems verslo subjektams;

| c) | susilaikyti nuo dalyvavimo priimant sprendimus, susijusius su jo interesais; tačiau pažymi, kad, atsižvelgiant į ministro pirmininko ir jo vyriausybės narių funkcijas ir įgaliojimus, atrodo abejotina, kad tokia priemonė praktiškai galėtų būti tinkama sprendžiant interesų konfliktą, jeigu atitinkami asmenys toliau eitų savo valstybines pareigas, todėl atsistatydinimas iš valstybinių pareigų yra tinkamesnė priemonė interesų konflikto problemai spręsti; |
| --- | --- |

c)

susilaikyti nuo dalyvavimo priimant sprendimus, susijusius su jo interesais; tačiau pažymi, kad, atsižvelgiant į ministro pirmininko ir jo vyriausybės narių funkcijas ir įgaliojimus, atrodo abejotina, kad tokia priemonė praktiškai galėtų būti tinkama sprendžiant interesų konfliktą, jeigu atitinkami asmenys toliau eitų savo valstybines pareigas, todėl atsistatydinimas iš valstybinių pareigų yra tinkamesnė priemonė interesų konflikto problemai spręsti;

| 14. | ragina Komisiją atidžiai prižiūrėti išmokų paskirstymo procesą Čekijoje, ypač atsižvelgiant į ES fondo išmokas įmonėms, kurios tiesiogiai ar netiesiogiai priklauso ministrui pirmininkui arba bet kuriam kitam vyriausybės nariui, dalyvaujančiam vykdant biudžetą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją be reikalo nedelsiant įvertinti, ar atvejai, kai „Agrofert“ grupei priklausančios įmonės toliau gauna nacionalinio biudžeto subsidijas, atitinka valstybės pagalbos taisykles; atkreipia dėmesį į galimą finansinių nuostolių riziką, kuri gali atsirasti dėl tokių atvejų, ir ragina nacionalines valdžios institucijas įvertinti šias situacijas; mano, kad Čekijos ir ES mokesčių mokėtojai turėtų būti tinkamai informuoti apie tokią padėtį; |
| --- | --- |

15.

| 16. | labai apgailestauja dėl pranešimų (9) apie „Agrofert“ grupės įmonių gebėjimą dirbtinai paskirstyti turtą tarp patronuojamųjų įmonių, taip įvykdant tinkamumo subsidijoms gauti reikalavimus, taikomus mažosioms ir vidutinėms įmonėms, arba kitu atveju sujungiant šių įmonių operacijas, siekiant pristatyti savo kaip didesnę įmonę ir taip laimint viešųjų pirkimų konkursus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | apgailestauja dėl pranešimų, kad auditoriai nustatė rimtus Čekijos regioninių ir sanglaudos fondų valdymo ir kontrolės sistemų veikimo trūkumus, todėl siūlo atlikti beveik 20 proc. vertės finansinę pataisą; ragina Komisiją kritiškai įvertinti, ar šie atvejai reiškia sisteminį netinkamą ES lėšų panaudojimą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nerimauja dėl finansinių nuostolių, kuriuos sukelia nacionalinių mokėjimo agentūrų ir kontrolės įstaigų trūkumai; šiuo atžvilgiu ragina Tarybą kuo skubiau priimti Reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos nustačius bendro pobūdžio trūkumus, susijusius su teisinės valstybės principo laikymusi valstybėse narėse, pasiūlymą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ypač nerimauja dėl Čekijos teisinės sistemos, kurioje paneigiama nacionalinės aukščiausios audito institucijos teisė patikrinti viešųjų išlaidų taisyklingumą ir atlikimą regioniniu ir vietos lygmeniu, taip užkertant kelią tam, kad jos neturėtų jokio ryšio su tikraisiais sudėtingų įmonių struktūrų savininkais; apgailestauja dėl pranešimų (10), kad Aukščiausioji audito tarnyba neatlieka sisteminių galutinių paramos gavėjų patikrinimų vietoje; nerimauja dėl Čekijos ministro pirmininko padarytų menkinamų pastabų, susijusių su Čekijos Aukščiausiosios audito tarnybos darbu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad Valstybės žemės ūkio intervencijos fondo (SZIF) priežiūros valdybos sudėtis politiniu požiūriu nėra subalansuota, todėl kyla politinės įtakos rizika, kuri sumažina galimybę atlikti nepriklausomą auditą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nerimauja dėl valstybės tarnautojų pranešimų (11), kad jie gavo nurodymus ir jiems buvo daromas spaudimas netirti galimų interesų konfliktų, susijusių su „Agrofert“ grupe ir kad jiems tariamai buvo duotos instrukcijos įvertinti komercinius „Agrofert“ gautus pasiūlymus; labai nerimauja dėl pranešimų, kad valstybės tarnautojai susidūrė su neigiamu spaudimu, pvz., atleidimas iš darbo dėl sisteminimo po to, kai jie atsisakė vykdyti nurodymus; pažymi, kad, atsižvelgiant į tokias priemones, galima abejoti valstybės administracijos nešališkumu ir nepriklausomu valstybinių pareigų vykdymu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | apgailestauja dėl sisteminių trūkumų nustatant interesų konfliktų atvejus; apgailestauja, kad neatliekamos jokios kryžminės patikros ir kad nevienoda atsakomybė skatina kurti neaiškias struktūras, kurios trukdo užtikrinti veiksmingą interesų konfliktų prevenciją ir nustatymą Čekijoje; primena, kad pozityvus požiūris, kurio laikantis iš valstybės pareigūnų reikalaujama pateikti interesų konflikto nebuvimo deklaracijas, nėra pakankamas siekiant veiksmingai užkirsit kelią su interesų konfliktu susijusioms operacijoms; ragina Čekijos valdžios institucijas nedelsiant šalinti šiuos sisteminius trūkumus, visų pirma reikalaujant pateikti patikrinamą interesų konflikto deklaraciją, kurioje valstybės pareigūnai pateikia savo atitinkamų finansinių interesų sąrašą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | apgailestauja, kad ES lėšos, kurioms taikomos finansinės pataisos, susijusios su pažeidimais, gali būti panaudotos be jokių tolesnių pasekmių ar apribojimų; mano, kad tokia sistema kelia pavojų ES finansiniams interesams; ragina Komisiją atidžiai stebėti, kaip pakartotinai naudojamos ES lėšos, ir apsvarstyti galimybę sukurti sistemą, pagal kurią kartu su pataisomis būtų taikomi tolesnio naudojimo apribojimai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkreipia dėmesį į 2019 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendimą sustabdyti atitinkamų sumų mokėjimą pagal Čekijos valdžios institucijų 2018 m. IV ketv. ir 2019 m. I ketv. tarpines Čekijos kaimo plėtros programos išlaidų deklaracijas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pažymi, kad Komisija patvirtino 2018 m. atlikusi bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) mokėjimus įmonėms, priklausančioms „Agrofert“ grupei, ir tam pačiam tikrajam savininkui priklausančioms įmonėms, veikiančioms tam tikrose kitose valstybėse narėse, išskyrus Čekiją; primygtinai prašo, kad Komisija biudžeto įvykdymą patvirtinančiai institucijai turėtų pateikti išsamią ir patikimą visų „Agrofert“ grupei ir tam pačiam tikrajam savininkui priklausančioms įmonėms visose valstybėse narėse 2018 ir 2019 finansiniais metais atliktų mokėjimų apžvalgą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Čekijos valdžios institucijas užtikrinti sąžiningą ir subalansuotą ES fondų paskirstymą, kad ES mokėtojų pinigai duotų ekonominę ir socialinę naudą didžiajai daliai gyventojų; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nerimauja dėl netinkamo Direktyvų (ES) 2015/849 (12) ir (ES) 2018/843 (13) dėl piktnaudžiavimo finansų sistema pinigų plovimui ir teroristų finansavimui prevencija (Ketvirtoji ir Penktoji kovos su pinigų plovimu direktyvos) įgyvendinimo; atkreipia dėmesį į pareigą visapusiškai ir teisingai perkelti į nacionalinę teisę abi direktyvas ir užtikrinti, kad būtų visiškai įgyvendintos visos nuostatos, įskaitant nuostatas susijusias su tikrųjų savininkų skaidrumu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Čekijos finansinės analizės padalinį imtis aktyvesnių veiksmų kovojant su mokestiniais nusikaltimais, sukčiavimu ir korupcija, taip pat užtikrinti, kad pagal kovos su pinigų plovimu taisykles įpareigoti subjektai atliktų veiksmingus tikrųjų savininkų patikrinimus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | apgailestauja, kad ES fondų patvirtinimas, platinimas ir auditas pasidalijamojo valdymo srityje yra sudėtingas ir neaiškus procesas, kurio metu tik valstybės narės gali visapusiškai susipažinti su duomenimis, todėl Komisija negali laiku pateikti išsamios apžvalgos Parlamentui, kai jos prašoma pateikti informaciją apie mokėjimus tam tikriems paramos gavėjams keliose valstybėse narėse; pažymi, kad tai ypač kenkia Parlamento Biudžeto kontrolės komiteto ir Europos Audito Rūmų veiksmingumui ir gebėjimui atlikti savo, kaip kontrolės subjektų, funkcijas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją visapusiškai pritarti pasidalijamojo valdymo principui, siekiant nustatyti vienodas ir standartizuotas priemones valstybėms narėms, kad jos galėtų teikti informaciją apie galutinius ES fondų paramos gavėjus; pažymi, kad informacija apie galutinius paramos gavėjus turėtų apimti konkrečius duomenis apie tikruosius įmonių savininkus (fizinius ir juridinius asmenis); prašo Komisijos pasiūlyti reglamentą dėl IT sistemos sukūrimo, kuri sudarytų sąlygas valstybės narės valdžios institucijoms vienodai ir standartizuotai tikruoju laiku teikti pranešimus, taip užtikrinant sąveiką su valstybių narių sistemomis, siekiant garantuoti didesnį skaidrumą ir geresnį Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimą ir dar labiau padidinti atskaitomybę už mokėjimus, konkrečiau, prisidėti prie ankstesnio sisteminių klaidų ir netinkamo lėšų panaudojimo nustatymo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | apgailestauja, kad nė viename reglamente, kuriame reglamentuojamas žemės ūkio arba sanglaudos fondų panaudojimas, nacionalinėms valdžios institucijoms nenustatyta prievolė skelbti galutinį tikrąjį savininką, nepaisant to, ar tai fizinis asmuo, juridinis subjektas ar fondo lėšomis besinaudojantis patikėtinis; ragina teisės aktų leidėjus ypatingą dėmesį skirti šiam klausimui ir išsamiai jį išnagrinėti priimant sprendimą dėl būsimų ES subsidijų skaidrumo taisyklių; |
| --- | --- |

31.

| 32. | primygtinai prašo tikrųjų savininkų registre, kuris turi būti visiškai atviras visuomenei, pateikti tik visiškai patikrintą informaciją apie kontroliuojantį (-čius) asmenį (-is); |
| --- | --- |

32.

| 33. | griežtai nepritaria oligarchinių struktūrų, naudojantis ES žemės ūkio ir sanglaudos fondais, kūrimui ir įtvirtinimui, nes taip didžiąją dalį ES lėšų gauna nedidelė dalis paramos gavėjų; ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis sukurti veiksmingas teisines priemones, kad būtų užtikrintas teisinės valstybės principas ir užkirstas kelias tokių struktūrų rėmimui; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pakartoja savo nerimą, kad interesų konfliktų atvejai kenkia sanglaudos politikos ir BŽŪP tikslams, kuriuose numatyti svarbūs ekonominiai, socialiniai ir aplinkosauginiai aspektai ir sukuriamas neigiamas šių politikos sričių įvaizdis; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kuriuo pakeičiamos BŽŪP taisyklės, siekiant užtikrinti sąžiningesnį ES fondų paskirstymą ir kad BŽŪP būtų sąžiningai paskirstyta tarp aktyvių ūkininkų, dirbančių žemę ir kad BŽŪP nebūtų naudojama sudarant susitarimus dėl žemės, kurie yra naudingi neatskleistą politinę informaciją turintiems asmenims, arba skatinama piktnaudžiaujamo pobūdžio praktika valstybinės žemės privatizavimo aukcionuose; pritaria Komisijos pasiūlymui dėl naujo įgyvendinimo modelio, kuris apima viršutinės ribos nustatymą ir apribojimo mechanizmą; tačiau laikosi nuomonės, kad viršutinės ribos kartu nustatant darbo išlaidų kompensavimą iki viršutinių ribų nustatymo, nėra pakankamos siekiant garantuoti sąžiningesnį tiesioginių išmokų paskirstymą; pritaria minčiai nustatyti privalomą perskirstymo mechanizmą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pažymi, kad žemės nuosavybės teisės dažnai nebuvo aiškiai apibrėžtos ir toliau buvo klasifikuojamos kaip valstybės žemė prižiūrint Valstybinei žemės tarnybai, todėl ji dažnai buvo nuomojama stambių ūkių korporacijoms; pripažįsta Čekijos valdžios institucijų pastangas nustatyti teisėtus savininkus iki 2023 m.; primygtinai prašo, kad žemės aukcionai, kuriuose negalima nustatyti teisėtų savininkų, būtų vykdomi sąžiningai, suteikiant vienodas galimybes smulkiems ir vidutiniams ūkininkams ir jauniems ūkininkams įgyti žemės; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primygtinai prašo Komisijos pateikti pasiūlymą dėl maksimalaus tiesioginės išmokos vienam fiziniam asmeniui kaip tikrajam vienos ar kelių įmonių savininkui dydžio nustatymo kartu visiškai netoleruojant asmenų, dėl kurių gali kilti interesų konfliktas; pažymi, kad per vieną daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpį neturėtų būti įmanoma gauti ES subsidijų, kurių suma siektų šimtus milijonų eurų; |
| --- | --- |

37.

| 38. | laikosi tvirtos nuomonės, kad už netinkamą Sąjungos fondų panaudojimą atsakingi asmenys turėtų sulaukti pasekmių, o finansinių pataisų atveju našta neturėtų būti perkelta nacionaliniams mokesčių mokėtojams; ragina Čekijos nacionalines valdžios institucijas reikalauti sugrąžinti netinkamai išmokėtas subsidijas iš asmenų, kurie jomis neteisėtai pasinaudojo; laikosi nuomonės, kad kitu programavimo laikotarpiu reikėtų nustatyti ES fondų panaudojimo sąlygą, pagal kurią būtų reikalaujama nacionalinės teisės aktuose įtvirtinti nuostatas, kuriomis įpareigojama susigrąžinti iš atsakingo paramos gavėjo lėšas, jei jos buvo gautos neteisėtai; |
| --- | --- |

38.

| 39. | griežtai smerkia tai, kad ministras pirmininkas per savo spaudos konferenciją viešai šmeižė ir ėmėsi neapykantos retorikos 2020 m. vasario 26–28 d. surengtos faktų nustatymo misijos dalyvių atžvilgiu; laiko nepriimtina tai, kad Europos Parlamento nariai, kurie dalyvavo Biudžeto kontrolės komiteto faktų nustatymo misijoje Čekijoje, atlikdami savo, kaip Europos Parlamento narių, pareigas, sulaukė grasinimų nužudyti ir kitų žodinių išpuolių; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Biudžeto kontrolės komitetą pranešti Parlamentui apie šios faktų nustatymo misijos metu gautas susijusias įžvalgas ir atitinkamai informuoti Komisiją ir susijusias valdžios institucijas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją dėti visas pastangas siekiant nedelsiant užbaigti vykstančias audito procedūras ir kuo greičiau viešai paskelbti savo išvadas, tinkamai įvertinus visus įrodymus; ragina Tarybą ir Europos Vadovų Tarybą išnagrinėti šio audito išvadas ir, derantis dėl kitos DFP, tinkamai atsižvelgti į Finansinio reglamento 61 straipsnį; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją imtis tolesnių veiksmų dėl tariamų neišspręstų interesų konflikto atvejų kitose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

42.

| 43. | dar kartą išreiškia apgailestavimą, kad Komisija antrojoje ES kovos su korupcija ataskaitoje (ARES (2017)455202) neparengė ataskaitos pagal šalis; dar kartą ragina Komisiją vėl imtis teikti korupcijos padėties valstybėse narėse ataskaitas atskirai nuo Europos semestro, įskaitant ES remiamų kovos su korupcija pastangų veiksmingumo vertinimą; dar kartą ragina Komisiją nevertinti kovos su korupcija pastangų vien ekonominių nuostolių požiūriu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atkreipia dėmesį į teisinės valstybės, valdžių atskyrimo, teismų nepriklausomumo ir žiniasklaidos nepriklausomumo ir pliuralizmo principų laikymąsi nes tai yra būtina sėkmingo ES finansavimo panaudojimo sąlyga; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atkreipia dėmesį į nepriklausomo valstybinės žiniasklaidos ir tiriamosios žurnalistikos, taip pat teisinės valstybės stiprinimo srityje dirbančių nevyriausybinių organizacijų svarbą; šiuo atžvilgiu pažymi, kad ES parama nepriklausomiems žurnalistams ir pilietinės visuomenės organizacijoms yra labai svarbi, be kita ko, atsižvelgiant į kitą DFP; nerimauja dėl didelės privačios žiniasklaidos koncentracijos kelių privačių asmenų rankose Čekijoje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją atliekant padėties, susijusios su teisinės valstybės mechanizmo laikymusi, analizę atsižvelgti į šioje rezoliucijoje iškeltus klausimus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina Čekijos valdžios institucijas kuo skubiau informuoti ES institucijas apie atnaujinto „Stork Nest“ tyrimo rezultatus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Europos Vadovų Tarybą imtis visų būtinų ir tinkamų priemonių, siekiant užkirsti kelią interesų konfliktams derybose dėl būsimo ES biudžeto ir kitos DFP, laikantis Finansinio reglamento 61 straipsnio 1 dalies nuostatų; |
| --- | --- |

48.

| 49. | reiškia solidarumą su Čekijos žmonėmis, kurie reikalauja sąžiningumo, teisingumo ir spręsti verslo interesų nesuderinamumo su ministro pirmininko politiniu vaidmeniu ir įgaliojimais problemą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai ir Čekijos Respublikos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0530.

(2)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/P-8-2019-001656_EN.html.

(5)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

(6)  Ismeri Europa Srl prieš Audito Rūmus,1999 m. birželio 15 d. sprendimas, byla T-277/97, ECLI:EU:T:1999:124.

(7)  https://europeanjournalists.org/wp-content/uploads/2019/10/Czech-Republic-fact-finding-mission.pdf.

(8)  https://www.seznamzpravy.cz/clanek/babis-mu-zadal-praci-pro-agrofert-ja-jen-splnil-pokyn-rika-exnamestek-90945; https://www.seznamzpravy.cz/clanek/soukromy-obchod-agrofertu-na-stole-premiera-poslete-odpoved-napsal-babis-90494; https://www.seznamzpravy.cz/clanek/dukazy-z-e-mailu-babis-kvuli-agrofertu-ukoluje-vladou-placene-experty-90815

(9)  Informacija gauta iš Čekijos privačių ūkių asociacijos per 2020 m. vasario 26–28 d. surengtą faktų nustatymo misiją.

(10)  Informacija gauta iš Čekijos Aukščiausiosios audito institucijos per 2020 m. vasario 26–28 d. surengtą faktų nustatymo misiją.

(11)  Valstybės tarnautojų ir NVO atstovų pranešimai, apie kuriuos buvo informuoti 2020 m. vasario 26–28 d. Čekijoje surengtos faktų nustatymo misijos nariai.

(12)  2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849/ES dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos (OL L 141, 2015 6 5, p. 73).

(13)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/843, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/138/EB ir 2013/36/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 43).

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/45

---

P9_TA(2020)0165

Bankų sąjunga. 2019 m. metinė ataskaita

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija „Bankų sąjunga. 2019 m. metinė ataskaita“ (2019/2130(INI))

(2021/C 362/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 16 d. rezoliuciją „Bankų sąjunga. 2018 m. metinė ataskaita“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 16 d. rezoliuciją „Bankų sąjunga. 2018 m. metinė ataskaita“ (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ir Europos Centrinio Banko (ECB) pastabas dėl 2019 m. sausio 16 d. Parlamento rezoliucijos „Bankų sąjunga. 2018 m. metinė ataskaita“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ir Europos Centrinio Banko (ECB) pastabas dėl 2019 m. sausio 16 d. Parlamento rezoliucijos „Bankų sąjunga. 2018 m. metinė ataskaita“,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad buvo patvirtintas Europos Parlamento ir Tarybos priemonių bankų sektoriuje rinkinys, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad buvo patvirtintas Europos Parlamento ir Tarybos priemonių bankų sektoriuje rinkinys,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. penkių pirmininkų ataskaitą „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. penkių pirmininkų ataskaitą „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 806/2014 siekiant sukurti Europos indėlių garantijų sistemą (COM(2015)0586), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 806/2014 siekiant sukurti Europos indėlių garantijų sistemą (COM(2015)0586),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. pamatinį susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. pamatinį susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 16 d. Ursulos von der Leyen pristatytas 2019–2024 m. kadencijos Europos Komisijos politines gaires „Daugiau siekianti Sąjunga. Mano Europos darbotvarkė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 16 d. Ursulos von der Leyen pristatytas 2019–2024 m. kadencijos Europos Komisijos politines gaires „Daugiau siekianti Sąjunga. Mano Europos darbotvarkė“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl susitarimo „Bazelis III“ galutinio patvirtinimo (2) ir į ECOFIN tarybos 2016 m. liepos 12 d. išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl susitarimo „Bazelis III“ galutinio patvirtinimo (2) ir į ECOFIN tarybos 2016 m. liepos 12 d. išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 24 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių (COM(2018)0339), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 24 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių (COM(2018)0339),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. kovo mėn. paskelbtą Europos Centrinio Banko (ECB) 2018 m. priežiūros veiklos metinę ataskaitą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. kovo mėn. paskelbtą Europos Centrinio Banko (ECB) 2018 m. priežiūros veiklos metinę ataskaitą (3),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. liepos mėn. Europos sisteminės rizikos valdybos ataskaitą „EU Non-bank Financial Intermediation Risk Monitor 2019“ (liet. „2019 m. ES ne bankų finansinio tarpininkavimo rizikos stebėjimo apžvalga“) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. liepos mėn. Europos sisteminės rizikos valdybos ataskaitą „EU Non-bank Financial Intermediation Risk Monitor 2019“ (liet. „2019 m. ES ne bankų finansinio tarpininkavimo rizikos stebėjimo apžvalga“) (4),

| — | atsižvelgdamas į Europos bankininkystės institucijos (EBI) finansinių technologijų veiksmų gairių išvadas, pateiktas per 2018 m. kovo mėn. konsultacijas dėl EBI požiūrio į finansines technologijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bankininkystės institucijos (EBI) finansinių technologijų veiksmų gairių išvadas, pateiktas per 2018 m. kovo mėn. konsultacijas dėl EBI požiūrio į finansines technologijas,

| — | atsižvelgdamas į EBI 2019 m. lapkričio mėn. ataskaitą „Risk Assessment of the European Banking System“ (5) (liet. „Europos bankininkystės sistemos rizikos vertinimas“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EBI 2019 m. lapkričio mėn. ataskaitą „Risk Assessment of the European Banking System“ (5) (liet. „Europos bankininkystės sistemos rizikos vertinimas“),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 18 d. EBI ataskaitą dėl „FinTech“ bendrovių veiklos reglamentavimo aprėpties, reglamentavimo statuso ir leidimų išdavimo tvarkos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 18 d. EBI ataskaitą dėl „FinTech“ bendrovių veiklos reglamentavimo aprėpties, reglamentavimo statuso ir leidimų išdavimo tvarkos,

| — | atsižvelgdamas į Europos priežiūros institucijų (EPI) 2019 m. sausio mėn. ataskaitą „FinTech: Regulatory sandboxes and innovation hubs“ (6) (liet. „FinTech. Reglamentavimo bandomoji aplinka ir inovacijų centrai“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos priežiūros institucijų (EPI) 2019 m. sausio mėn. ataskaitą „FinTech: Regulatory sandboxes and innovation hubs“ (6) (liet. „FinTech. Reglamentavimo bandomoji aplinka ir inovacijų centrai“),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 7 d. Europos Parlamento ir Europos Centrinio Banko tarpinstitucinį susitarimą dėl demokratinės atskaitomybės vykdymo ir Europos Centriniam Bankui pavestų uždavinių vykdymo priežiūros praktinių sąlygų įgyvendinant bendrą priežiūros mechanizmą (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 7 d. Europos Parlamento ir Europos Centrinio Banko tarpinstitucinį susitarimą dėl demokratinės atskaitomybės vykdymo ir Europos Centriniam Bankui pavestų uždavinių vykdymo priežiūros praktinių sąlygų įgyvendinant bendrą priežiūros mechanizmą (7),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 9 d. ECB ir Europos Audito Rūmų (EAR) susitarimo memorandumą dėl ECB vykdomų priežiūros uždavinių auditų (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 9 d. ECB ir Europos Audito Rūmų (EAR) susitarimo memorandumą dėl ECB vykdomų priežiūros uždavinių auditų (8),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2018 m. gruodžio 14 d. euro zonos aukščiausiojo lygio susitikime buvo patvirtintas įtraukios sudėties Euro grupės sprendimas įsteigti Aukšto lygio darbo grupę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2018 m. gruodžio 14 d. euro zonos aukščiausiojo lygio susitikime buvo patvirtintas įtraukios sudėties Euro grupės sprendimas įsteigti Aukšto lygio darbo grupę,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad tame pačiame euro zonos aukščiausiojo lygio susitikime buvo patvirtinti Bendro pertvarkymo fondo bendros finansinio stabilumo stiprinimo priemonės įgaliojimai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad tame pačiame euro zonos aukščiausiojo lygio susitikime buvo patvirtinti Bendro pertvarkymo fondo bendros finansinio stabilumo stiprinimo priemonės įgaliojimai,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 30 d. Komisijos ataskaitą dėl Direktyvos 2014/59/ES (Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyvos (BGPD)) ir Reglamento (ES) Nr. 806/2014 (Bendro pertvarkymo mechanizmo reglamento (BPeMR)) taikymo ir peržiūros (COM(2019)0213), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 30 d. Komisijos ataskaitą dėl Direktyvos 2014/59/ES (Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyvos (BGPD)) ir Reglamento (ES) Nr. 806/2014 (Bendro pertvarkymo mechanizmo reglamento (BPeMR)) taikymo ir peržiūros (COM(2019)0213),

| — | atsižvelgdamas į pareiškimą, dėl kurio buvo susitarta per 2019 m. birželio 21 d. vykusį euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pareiškimą, dėl kurio buvo susitarta per 2019 m. birželio 21 d. vykusį euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2019 m. liepos 10 d. specialiąją ataskaitą dėl ES masto bankų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2019 m. liepos 10 d. specialiąją ataskaitą dėl ES masto bankų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis (9),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. rugpjūčio 22 d. ECB pranešimą dėl priežiūros lūkesčių dėl prudencinio naujų neveiksnių paskolų padengimo atidėjiniais peržiūros siekiant atsižvelgti į naują ES reglamentą dėl lūkesčių dėl prudencinio padengimo atidėjiniais peržiūros (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. rugpjūčio 22 d. ECB pranešimą dėl priežiūros lūkesčių dėl prudencinio naujų neveiksnių paskolų padengimo atidėjiniais peržiūros siekiant atsižvelgti į naują ES reglamentą dėl lūkesčių dėl prudencinio padengimo atidėjiniais peržiūros (10),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 12 d. Komisijos komunikatą „Ketvirtoji pažangos ataskaita dėl neveiksnių paskolų mažinimo ir tolesnio rizikos mažinimo bankų sąjungoje“ (COM(2019)0278), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 12 d. Komisijos komunikatą „Ketvirtoji pažangos ataskaita dėl neveiksnių paskolų mažinimo ir tolesnio rizikos mažinimo bankų sąjungoje“ (COM(2019)0278),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 18 d. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos Europos Komisijai pateiktus techninius patarimus dėl tvarumo aspektų kredito reitingų rinkoje (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 18 d. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos Europos Komisijai pateiktus techninius patarimus dėl tvarumo aspektų kredito reitingų rinkoje (11),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio mėn. Europos stabilumo mechanizmo diskusijoms skirtą dokumentą „Completing banking union to support Economic and Monetary Union“ (liet.„Bankų sąjungos sukūrimas siekiant paremti ekonominę ir pinigų sąjungą“) (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio mėn. Europos stabilumo mechanizmo diskusijoms skirtą dokumentą „Completing banking union to support Economic and Monetary Union“ (liet.„Bankų sąjungos sukūrimas siekiant paremti ekonominę ir pinigų sąjungą“) (12),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planas“ (COM(2018)0097), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planas“ (COM(2018)0097),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją „Kredito reitingų agentūros: ateities perspektyvos“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją „Kredito reitingų agentūros: ateities perspektyvos“ (13),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio mėn. Komisijos tyrimą dėl bankų nemokumo teisės aktų skirtumų ir galimo jų suderinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio mėn. Komisijos tyrimą dėl bankų nemokumo teisės aktų skirtumų ir galimo jų suderinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Sąjungos kovos su pinigų plovimu teisės aktų įgyvendinimo padėties (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Sąjungos kovos su pinigų plovimu teisės aktų įgyvendinimo padėties (14),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. rugpjūčio 8 d. EBI nuomonę dėl reikalavimus atitinkančių indėlių, draudimo sumos ir indėlių garantijų sistemų (IGS); 2019 m. spalio 30 d. nuomonę dėl išmokų pagal indėlių garantijų sistemą ir 2020 m. sausio 23 d. nuomonę dėl IGS finansavimo ir IGS lėšų naudojimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. rugpjūčio 8 d. EBI nuomonę dėl reikalavimus atitinkančių indėlių, draudimo sumos ir indėlių garantijų sistemų (IGS); 2019 m. spalio 30 d. nuomonę dėl išmokų pagal indėlių garantijų sistemą ir 2020 m. sausio 23 d. nuomonę dėl IGS finansavimo ir IGS lėšų naudojimo,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 4 d. paskelbtą bendrą Europos priežiūros institucijų (EPI) nuomonę dėl Europos Sąjungos finansų sektoriui kylančios pinigų plovimo ir teroristų finansavimo rizikos (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 4 d. paskelbtą bendrą Europos priežiūros institucijų (EPI) nuomonę dėl Europos Sąjungos finansų sektoriui kylančios pinigų plovimo ir teroristų finansavimo rizikos (15),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio mėn. Komisijos tyrimą dėl pasirinkimo galimybės ir nacionalinės teisės veikti savo nuožiūra pagal Indėlių garantijų sistemos direktyvą ir jų traktavimo Europos indėlių garantijų sistemos kontekste, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio mėn. Komisijos tyrimą dėl pasirinkimo galimybės ir nacionalinės teisės veikti savo nuožiūra pagal Indėlių garantijų sistemos direktyvą ir jų traktavimo Europos indėlių garantijų sistemos kontekste,

| — | atsižvelgdamas į ECB ir kompetentingų institucijų, atsakingų už kovą su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu, susitarimą dėl keitimosi informacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ECB ir kompetentingų institucijų, atsakingų už kovą su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu, susitarimą dėl keitimosi informacija,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Europos Komisija atsiėmė pasiūlymą dėl struktūrinių priemonių ES kredito įstaigų atsparumui didinti (COM(2014)0043), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Europos Komisija atsiėmė pasiūlymą dėl struktūrinių priemonių ES kredito įstaigų atsparumui didinti (COM(2014)0043),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio mėn. EBI pranešimą dėl neveiksnių paskolų „Report on NPLs: Progress made and challenges ahead“ (liet. „Neveiksnios paskolos: pasiekta pažanga ir ateities uždaviniai)“ (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio mėn. EBI pranešimą dėl neveiksnių paskolų „Report on NPLs: Progress made and challenges ahead“ (liet. „Neveiksnios paskolos: pasiekta pažanga ir ateities uždaviniai)“ (16),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio mėn. ECB finansinio stabilumo apžvalgą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio mėn. ECB finansinio stabilumo apžvalgą,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 10 d. bendras EPI rekomendacijas Europos Komisijai dėl būtinybės sustiprinti ES finansų sektoriaus IRT rizikos valdymo reikalavimus (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 10 d. bendras EPI rekomendacijas Europos Komisijai dėl būtinybės sustiprinti ES finansų sektoriaus IRT rizikos valdymo reikalavimus (17),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinių atsiskaitymų banko 2018 m. metinę ekonominę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinių atsiskaitymų banko 2018 m. metinę ekonominę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 29 d. EBI ataskaitą „Report on potential impediments to the cross-border provision of banking and payment services“ (liet. „Galimos tarpvalstybinio bankininkystės ir mokėjimo paslaugų teikimo kliūtys“) (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 29 d. EBI ataskaitą „Report on potential impediments to the cross-border provision of banking and payment services“ (liet. „Galimos tarpvalstybinio bankininkystės ir mokėjimo paslaugų teikimo kliūtys“) (18),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9–0026/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9–0026/2020),

| A. | kadangi norint sukurti stabilesnę, konkurencingą ir darnią ekonominę ir pinigų sąjungą reikia tvirtos bankų sąjungos ir geriau išvystytos ir saugios kapitalo rinkų sąjungos, taip pat reikia sukurti biudžeto priemonę; |
| --- | --- |

A.

kadangi norint sukurti stabilesnę, konkurencingą ir darnią ekonominę ir pinigų sąjungą reikia tvirtos bankų sąjungos ir geriau išvystytos ir saugios kapitalo rinkų sąjungos, taip pat reikia sukurti biudžeto priemonę;

| B. | kadangi bankų sąjungos užbaigimas yra itin svarbus tarptautinio euro pripažinimo ir jo didesnio vaidmens tarptautinėse rinkose veiksnys; |
| --- | --- |

B.

kadangi bankų sąjungos užbaigimas yra itin svarbus tarptautinio euro pripažinimo ir jo didesnio vaidmens tarptautinėse rinkose veiksnys;

| C. | kadangi pasaulinės ir euro zonos ekonomikos vystymosi sulėtėjimo rizika padidėjo, ypač prasidėjus pasauliniam COVID-19 pandemijos protrūkiui, ir tebekelia iššūkių finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

C.

kadangi pasaulinės ir euro zonos ekonomikos vystymosi sulėtėjimo rizika padidėjo, ypač prasidėjus pasauliniam COVID-19 pandemijos protrūkiui, ir tebekelia iššūkių finansiniam stabilumui;

| D. | kadangi bankų sąjunga nebus sukurta tol, kol joje, kaip trečiojo bankų sąjungos ramsčio, nebus Bendram pertvarkymo fondui ir Europos indėlių garantijų sistemai (EIGS) skirtos finansinio stabilumo stiprinimo priemonės; |
| --- | --- |

D.

kadangi bankų sąjunga nebus sukurta tol, kol joje, kaip trečiojo bankų sąjungos ramsčio, nebus Bendram pertvarkymo fondui ir Europos indėlių garantijų sistemai (EIGS) skirtos finansinio stabilumo stiprinimo priemonės;

| E. | kadangi gerai veikianti mažmeninių finansinių paslaugų rinka yra svarbi tiek ES ekonomikai, tiek jos piliečiams; |
| --- | --- |

E.

kadangi gerai veikianti mažmeninių finansinių paslaugų rinka yra svarbi tiek ES ekonomikai, tiek jos piliečiams;

| F. | kadangi bankų sąjunga vis dar stokoja veiksmingų priemonių, skirtų susidoroti su vartotojams kylančiomis problemomis: dirbtiniu sudėtingumu, nesąžininga komercine veikla, pagrindinių paslaugų stoka pažeidžiamų grupių gyventojams ir ribotu valdžios institucijų dalyvavimu; |
| --- | --- |

F.

kadangi bankų sąjunga vis dar stokoja veiksmingų priemonių, skirtų susidoroti su vartotojams kylančiomis problemomis: dirbtiniu sudėtingumu, nesąžininga komercine veikla, pagrindinių paslaugų stoka pažeidžiamų grupių gyventojams ir ribotu valdžios institucijų dalyvavimu;

| G. | kadangi, nepaisant bendro neveiksnių paskolų skaičiaus sumažėjimo pastaraisiais metais, neveiksnių paskolų lygis kai kuriose finansų įstaigose tebėra aukštas; |
| --- | --- |

G.

kadangi, nepaisant bendro neveiksnių paskolų skaičiaus sumažėjimo pastaraisiais metais, neveiksnių paskolų lygis kai kuriose finansų įstaigose tebėra aukštas;

| H. | kadangi ECB pavestų sisteminės svarbos finansų įstaigų priežiūros funkcijų vykdymas davė gerų rezultatų; kadangi ECB prireikus gali vykdyti priežiūros uždavinius, susijusius su visomis kredito įstaigomis, kurioms suteiktas dalyvaujančių valstybių narių leidimas, ir filialais, įsteigtais dalyvaujančiose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

H.

kadangi ECB pavestų sisteminės svarbos finansų įstaigų priežiūros funkcijų vykdymas davė gerų rezultatų; kadangi ECB prireikus gali vykdyti priežiūros uždavinius, susijusius su visomis kredito įstaigomis, kurioms suteiktas dalyvaujančių valstybių narių leidimas, ir filialais, įsteigtais dalyvaujančiose valstybėse narėse;

| I. | kadangi bendras pertvarkymo mechanizmas (BPeM), kuriuo siekiama užtikrinti vienodas taisykles bei procedūras ir bendrą sprendimų priėmimo procesą siekiant tvarkingo žlungančių bankų pertvarkymo, kuris turėtų kuo mažesnį poveikį realiajai ekonomikai, buvo naudinga priemonė; kadangi, nepaisant to, reikia dar daug nuveikti, kad būtų veiksmingai išvengta žlungančių bankų gelbėjimo mokesčių mokėtojų lėšomis; |
| --- | --- |

I.

kadangi bendras pertvarkymo mechanizmas (BPeM), kuriuo siekiama užtikrinti vienodas taisykles bei procedūras ir bendrą sprendimų priėmimo procesą siekiant tvarkingo žlungančių bankų pertvarkymo, kuris turėtų kuo mažesnį poveikį realiajai ekonomikai, buvo naudinga priemonė; kadangi, nepaisant to, reikia dar daug nuveikti, kad būtų veiksmingai išvengta žlungančių bankų gelbėjimo mokesčių mokėtojų lėšomis;

| J. | kadangi neseniai nuskambėję didelės apimties pinigų plovimo skandalai, kuriuose dalyvavo ES finansų įstaigos, rodo, jog prudencinė ir kovos su pinigų plovimu priemonių priežiūra negali būti vertinamos atskirai ir kad neturime tinkamos priežiūros ir ES teisės aktų laikymosi užtikrinimo sistemos; |
| --- | --- |

J.

kadangi neseniai nuskambėję didelės apimties pinigų plovimo skandalai, kuriuose dalyvavo ES finansų įstaigos, rodo, jog prudencinė ir kovos su pinigų plovimu priemonių priežiūra negali būti vertinamos atskirai ir kad neturime tinkamos priežiūros ir ES teisės aktų laikymosi užtikrinimo sistemos;

| K. | kadangi Europos bankų sektorius vienareikšmiškai tebėra pagrindinis finansavimo tiekėjas įmonėms, priešingai nei kitose jurisdikcijose, kuriose didelę dalį finansavimo įmonės gauna iš kapitalo rinkų; |
| --- | --- |

K.

kadangi Europos bankų sektorius vienareikšmiškai tebėra pagrindinis finansavimo tiekėjas įmonėms, priešingai nei kitose jurisdikcijose, kuriose didelę dalį finansavimo įmonės gauna iš kapitalo rinkų;

| L. | kadangi net praėjus dešimčiai metų nuo finansų krizės „per didelių, kad jiems būtų leista žlugti“ ir „pernelyg susijusių, kad jiems būtų leista žlugti“ bankų problemos tebėra neišspręstos, ir Finansinio stabilumo tarnyba nagrinėja šią problemą; |
| --- | --- |

L.

kadangi net praėjus dešimčiai metų nuo finansų krizės „per didelių, kad jiems būtų leista žlugti“ ir „pernelyg susijusių, kad jiems būtų leista žlugti“ bankų problemos tebėra neišspręstos, ir Finansinio stabilumo tarnyba nagrinėja šią problemą;

Bendrosios pastabos

| 1. | dar kartą atkreipia dėmesį į pažangą, padarytą įgyvendinant bankų sąjungą, visų pirma rizikos mažinimo srityje; vis dėlto pabrėžia, kad norint susidoroti su iššūkiais, kurių dar yra likę tam tikrose įstaigose, reikia toliau daryti pažangą tiek rizikos pasidalijimo, tiek jos mažinimo srityse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad bankų sąjunga yra atvira visoms prisijungti norinčioms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina Europos Komisijos pirmininkės ir ECB pirmininkės paramą siekiant baigti kurti bankų sąjungą ir, žvelgiant plačiau, ekonominę ir pinigų sąjungą, sukuriant, pavyzdžiui, biudžeto priemonę, kuri padėtų pasiekti stabilesnę, konkurencingesnę ir ta pačia kryptimi einančią Sąjungą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad Euro grupė nėra nei Europos Sąjungos institucija, nei įstaiga ar agentūra – tai neformalus tarpvyriausybinis diskusijų forumas; apgailestauja dėl to, kad valstybės narės ir toliau veikia už Sąjungos teisinės sistemos ribų, keldamos grėsmę parlamento kaip vieno iš teisės aktų leidėjų vaidmeniui ir jo teisei vykdyti demokratinę priežiūrą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad iki šiol vykdytos tarpvyriausybinės derybos nebuvo veiksmingos, visų pirma tos, kuriose buvo svarstoma konvergencijai ir konkurencingumui skirta biudžeto priemonė ir kuriose dalyvavo Euro grupės bankų sąjungos aukšto lygio darbo grupė; primygtinai ragina tęsti derybas taikant atvirą procedūrą, pagal kurią užtikrinamas aktyvus Parlamento dalyvavimas laikantis ES teisinės tvarkos; pabrėžia, kad šie pokyčiai suteiktų didesnę teisinę apsaugą ir griežtesnius skaidrumo bei prieigos prie dokumentų reikalavimus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina apskritai padidėjusį Europos bankų sistemos atsparumą, kaip patvirtinama EBI 2019 m. Europos bankų sistemos rizikos vertinime; ypač palankiai vertina tai, kad bankai išlaikė stabilius kapitalo pakankamumo rodiklius, o turto kokybė pagerėjo – tai matyti iš mažėjančio neveiksnių paskolų skaičiaus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vis dėlto pabrėžia, kad pelningumo rodikliai yra žemi, o makroekonominė aplinka prastėja, ypač atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją, kuri sukėlė precedento neturinčių iššūkių pasaulio ekonomikai ir turėjo įtakos turto kokybei, taigi ir bankų pelningumui; taip pat pažymi, kad didelis konkurencijos lygis, visų pirma finansinių technologijų (FinTech) srityje, taip pat su skaitmeninimu ir inovacijomis susijusi didesnė veiklos rizika ir rinkų integracijos trūkumas dėl išlikusio susiskaidymo tarp valstybių narių, tikėtina, kels naujų iššūkių bankų pelningumui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į mažos rizikos ir mažo pelningumo perspektyvas; pabrėžia, kad žemos palūkanų normos tebetaikomos reaguojant į dabartinę makroekonominę padėtį; be to, pabrėžia, kad ekonomikos augimo sulėtėjimas ir geopolitinė įtampa, įskaitant „Brexit‘o“ poveikį, taip pat kibernetinė rizika ir duomenų apsauga yra, šalia klimato kaitos ir pinigų plovimo bei terorizmo finansavimo rizikos, bene didžiausi iššūkiai, su kuriais susiduria ES bankininkystės sektorius; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad nuo 2012 m. bankų pelningumas nuolat didėjo, o nuo 2017 m. nuosavo kapitalo grąža viršija 6 proc.; vis dėlto pabrėžia, kad šis pelnas nepadengia daugumos bankų numatomų kapitalo sąnaudų; pabrėžia, kad dėl mažos rizikos ir žemų palūkanų normų sumažėjo atidėjinių ir nuostolių išlaidos; tačiau pažymi, kad tai visgi nėra struktūrinis pagerėjimas ir kad trumpuoju laikotarpiu nesitikima, jog su pelningumu susiję iššūkiai sumažės; primena, kad reikia nuolat vertinti ekonomikos ir ypač MVĮ finansavimo lygį, atsižvelgiant į visą finansinę sistemą; ragina tinkamai įvertinti ankstesnių ir būsimų reglamentų poveikį siekiant ekonomikos finansavimo tikslų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad bankų teikiamos paskolos ir likvidumas atlieka lemiamą vaidmenį švelninant sunkiausias ekonomines COVID-19 protrūkio pasekmes ES gyventojams; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į teisėkūros ir priežiūros priemones, kurios buvo pasiūlytos arba priimtos siekiant užtikrinti, kad bankai ir toliau teiktų paskolas per šią krizę; palankiai vertina bankams suteiktą lankstumą, susijusį su rizikos ribojimu pagrįsta paskolų teikimo tvarka, apskaitos taisyklių taikymu ir kapitalo rezervo panaudojimu; pabrėžia, kad bet kokia suteikta lengvata turėtų būti visapusiškai prieinama bankų klientams, šeimoms ir įmonėms remti; remia veiksmus, kurių ėmėsi bankų priežiūros institucijos, siekdamos nustatyti griežtus laikinus dividendų ir premijų mokėjimo ir bankų vykdomo savo akcijų pirkimo apribojimus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad bankų sektorius atlieka esminį vaidmenį nukreipiant finansavimą į realiąją ekonomiką ir ypač į tvarias bei socialiai atsakingas investicijas, taip skatindamas ekonomikos augimą ir užimtumą ir sudarydamas sąlygas pereiti prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos, nedarant neigiamo poveikio finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | šiomis aplinkybėmis palankiai vertina politinį susitarimą, pasiektą dėl Reglamento dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti; ragina persvarstyti Nefinansinių ataskaitų teikimo direktyvą, kad ji geriau atspindėtų su ASV susijusių ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo prievoles; |
| --- | --- |

12.

| 13. | yra susirūpinęs dėl to, kad bankai galbūt nesupranta jiems kylančios su klimato kaita susijusios rizikos, ir palankiai vertina EBI įsipareigojimą įtraukti klimato kaitos rizikos vertinimą į savo metinį rizikos vertinimą ir pradėti taikyti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis klimato požiūriu; šiomis aplinkybėmis pabrėžia tinkamo informacijos atskleidimo ir rizikos vertinimo svarbą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | be to, ragina visus Europos bankus prisijungti prie JT atsakingos bankininkystės principais pagrįstos iniciatyvos ir atitinkamai kasmet savo balansuose teikti tvaraus finansavimo užtikrinimo ir su klimato kaita susijusios rizikos mažinimo pastangų ataskaitą; ragina ES ir nacionalines už bankų sektorių atsakingas kompetentingas institucijas susipažinti su rekomendacijomis dėl Atsakingos bankininkystės principų, Tvarios bankininkystės tinklo, Centrinių bankų tinklo ir Finansų sistemos žalinimo tinklo ir, kai įmanoma, jas įgyvendinti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina nustatyti visos ES žaliųjų obligacijų standartą ir palankių sąlygų sistemos, skirtos tokių obligacijų leidimui, apibrėžtį, siekiant padidinti tvarių investicijų skaidrumą, veiksmingumą ir patikimumą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į Bazelio bankų priežiūros komiteto (BBPK) darbą, susijusį su valstybės rizika; pabrėžia, kad ES valstybės skolos prudencinio vertinimo reguliavimo sistema turėtų atitikti tarptautinius standartus; ragina toliau diskutuoti dėl Europos saugaus turto sukūrimo, remiantis vertinimu, kurį turi atlikti Komisija dėl valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių pasiūlymo ir galimų pokyčių siekiant sustiprinti tarptautinį euro vaidmenį, stabilizuoti finansų rinkas ir sudaryti sąlygas bankams diversifikuoti savo portfelius; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad finansų rinkos yra glaudžiai susijusios tarpusavyje; pabrėžia, jog svarbu, kad bankų priežiūros institucijos būtų pasirengusios bet kokiam galimam „Brexit‘o“ rezultatui, turint mintyje tai, kad toks pasirengimas papildo pačių privačių subjektų pasirengimą; palankiai vertina visus iki šiol vykdytus svarbius veiksmus ir bendradarbiavimą; atkreipia dėmesį į Jungtinės Karalystės įmonių praktiką steigti filialus ES siekiant toliau teikti paslaugas; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad dėl skirtingo taisyklių taikymo kiekvienoje valstybėje narėje kyla reglamentavimo arbitražo rizika; todėl mano, kad siekiant išvengti reglamentavimo arbitražo ir tinkamai atsižvelgti į rizikos veiksnius reikia dar didesnio suderinimo; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti vienodas sąlygas ES ir Jungtinės Karalystės finansiniuose reglamentuose po „Brexit’o“ ir užkirsti kelią reguliavimo lenktynėms dėl žemesnių standartų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | dar kartą atkreipia dėmesį į ES bendrai su Jungtine Karalyste prisiimtus įsipareigojimus pagal persvarstytą Politinę deklaraciją; įsipareigoja ir politiniu, ir techniniu lygmenimis glaudžiai ir struktūrizuotai bendradarbiauti reglamentavimo ir priežiūros klausimais; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apgailestauja, kad Komisija ir didžioji dauguma ES valstybių narių vyriausybių iki šiol nesiėmė veiksmų lyčių pusiausvyrai ES institucijose ir įstaigose užtikrinti, visų pirma skiriant pareigūnus į aukšto lygio pareigas ekonomikos, finansų ir pinigų politikos srityse; ragina valstybių narių vyriausybes, Europos Vadovų Tarybą, Tarybą, Euro grupę ir Komisiją ateityje teikiant pasiūlymus dėl galutinių kandidatų sąrašų ir skyrimo į pareigas aktyviai siekti lyčių pusiausvyros ir vykdant visas kandidatų siūlymo procedūras stengtis įtraukti bent po vieną moteriškos ir vyriškos lyties kandidatą; primena savo nuostatą dėl lyčių pusiausvyros principo laikymosi svarstant būsimus kandidatų sąrašus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad svarbu užbaigti kapitalo rinkų sąjungą, kuri papildo bankų sąjungą finansuojant realiąją ekonomiką; taip pat pabrėžia, kad visiškai integruota kapitalo rinkų sąjunga kartu su visaverte bankų sąjunga leistų pasidalyti riziką viešajame ir privačiajame sektoriuje ir dar labiau sustiprintų tarptautinį euro vaidmenį bei padidintų Europos rinkų konkurencingumą, taip pat skatintų tvarias privačiąsias investicijas; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, jog reikia sudaryti vienodas sąlygas ir užtikrinti, kad MVĮ nepatirtų sunkumų gaunant finansavimą, taip pat poreikį atidžiai stebėti vertybiniais popieriais pakeistų produktų emisijas; |
| --- | --- |

20.

Priežiūra

| 21. | palankiai vertina bankų sektoriaus pažangą mažinant riziką ir didinant finansinį stabilumą, vis dėlto pažymi, kad kai kuriose įstaigose vis dar esama rizikos ir kad reikia siekti didesnės pažangos; primena, kad bankų sąjungos tikslas yra užtikrinti finansinį stabilumą ir skatinti tikrą bendrąją rinką, užtikrinti vienodas sąlygas ir nuspėjamumą rinkos dalyviams; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vis dėlto mano, kad pagal dabartinę priežiūros sistemą daugiausia dėmesio buvo skiriama kredito rizikos pozicijoms, rinkos rizikos pozicijų, susijusių su nelikvidžiais vertybiniais popieriais, įskaitant išvestines finansines priemones, nenaudai; primygtinai ragina nustatyti tinkamas priemones, kad būtų atliktas turto kokybės patikrinimas, ir šiomis aplinkybėmis palankiai vertina tai, kad į 2018 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis įtrauktos 2 lygio ir 3 lygio priemonės; primena savo raginimą BPM šių sudėtingų ir nelikvidžių finansinių priemonių, įskaitant išvestines finansines priemones, sumažinimą laikyti vienu iš pagrindinių priežiūros prioritetų; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina pastangas, įdėtas siekiant sustiprinti finansų sektorių ir sumažinti neveiksnių paskolų kiekį Europos lygmeniu, taip pat į Priemonių bankų sektoriuje rinkinį įtrauktas rizikos mažinimo priemones; pažymi, kad nuo bankų priežiūros, kurią ECB pradėjo vykdyti 2014 m. lapkričio mėn., pradžios iki 2019 m. birželio mėn. svarbių įstaigų suteiktų neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis sumažėjo daugiau kaip per pusę; pabrėžia, kad vidutinis neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis euro zonoje 2019 m. rugsėjo mėn. buvo 2,9 proc., t. y. nuo 2014 m. gruodžio mėn. sumažėjo 6,5 proc.; palankiai vertina šią didelę pažangą, atkreipia dėmesį į tai, kad neveiksnių paskolų kiekis kai kuriose įstaigose išlieka didelis ir kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant išspręsti šį klausimą; atkreipia dėmesį į vykstantį teisėkūros darbą dėl direktyvos dėl kredito administratorių ir kredito pirkėjų ir pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad plėtojant antrines paskolų rinkas ir kuriant supaprastintą neteisminį užstato realizavimo mechanizmą būtų užtikrinta tinkama vartotojų apsauga; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad vykdant neveiksnių paskolų sandorius reikia apsaugoti klientų teises; pabrėžia, kad reikia visapusiškai įgyvendinti Hipotekos kredito direktyvą (2014/17/ES); ragina valstybes nares taikyti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad paskolos gavėjai, kurių finansinė padėtis jau yra pažeidžiama, netaptų menkai reglamentuojamų skolas perkančių ir išieškančių subjektų agresyvių ir nesąžiningų veiksmų ir praktikos objektu; ragina Komisiją atliekant būsimą Direktyvos dėl vartojimo kredito sutarčių peržiūrą nustatyti platesnio užmojo paskolos gavėjų apsaugos nuo piktnaudžiavimo nuostatas ir užtikrinti, kad jos būtų vienodai taikomos esamoms ir būsimoms paskoloms; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia vartotojų teisių apsaugos svarbą, visų pirma kiek tai susiję su mokesčiais už banko paslaugas, produktų įkainių skaidrumu, pelningumu ir rizika; atsižvelgdamas į tai ragina EBI skirti daugiau dėmesio įgyvendinant savo įgaliojimus tinkamo duomenų apie vartotojų tendencijas rinkimo, analizės ir pateikimo srityse, taip pat ragina stebėti ir koordinuoti kompetentingų institucijų vykdomas finansinio raštingumo ir švietimo iniciatyvas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pažymi, kad kilus pastarosioms bankų krizėms paaiškėjo, jog kredito įstaigos mažmeniniams vartotojams netinkamai parduodavo obligacijas ir kitus finansinius produktus; ragina priežiūros ir pertvarkymo institucijas ryžtingai užtikrinti, kad būtų laikomasi neseniai nustatytų BGPD vartotojų apsaugos nuostatų, visų pirma minimalaus nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimo (MREL); primygtinai ragina Komisiją dar kartą įvertinti bankų vykdytą netinkamą finansinių produktų pardavimą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina EPI visapusiškai pasinaudoti savo įgaliojimais siekiant užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą, įskaitant, kai tinkama, produktų intervencijos įgaliojimus, kai dėl finansinių ir kredito produktų buvo arba gali būti padaryta žala vartotojams; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad jau pradėtas darbas siekiant įgyvendinti galutinius susitarimo „Bazelis III“ standartus; pabrėžia, kad Bazelio bankų priežiūros komiteto (BBPK) standartai turėtų būti laiku perkelti į Europos teisę, tinkamai atsižvelgiant į jų tikslus ir į konkrečias Europos bankų sistemos savybes bei, jei tinkama, į proporcingumo principą; įspėja, kad dėl bankininkystės modelių įvairovės visoje ES vienas visiems tinkantis sprendimas gali būti netinkamas Europos rinkai; pabrėžia, kad turėtų būti užtikrintas ES bankų sektoriaus konkurencingumas ir finansinis stabilumas, ir neturėtų būti pakenkta jo gebėjimui finansuoti ekonomiką, ypač MVĮ; yra įsitikinęs, kad patikimam ES ekonomikos finansavimui ir stabiliai bankų sąjungai yra būtinos gyvybingos ir pakankamai kapitalo turinčios finansų įstaigos; primena savo 2016 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl susitarimo „Bazelis III“ galutinio patvirtinimo ir ragina Komisiją rengiant naujus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų atsižvelgti į joje pateiktas rekomendacijas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu įvertinti vidaus modelių tinkamumą ir nuolat juos stebėti, siekiant užtikrinti, kad jie būtų patikimi ir tvirti; atkreipia dėmesį į ECB atliktos tikslinės vidaus modelių peržiūros išvadas; ragina bankus atitinkamai patobulinti savo vidaus modelių naudojimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | yra susirūpinęs dėl to, kad EBI įspėjo, jog iki teisėkūros institucijų Priemonių bankų sektoriuje rinkinyje nustatyto termino ji gali nepateikti pasiūlymų dėl administracinės naštos mažoms įstaigoms mažinimo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena, kad taikant tarptautinių forumų pateiktus standartus turėtų būti siekiama vengti suskaidyto reglamentavimo ir skatinama sudaryti vienodas sąlygas visiems tarptautiniu mastu veikiantiems bankams; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi, kad savo ataskaitoje, kurioje vertino ES bankų sektoriaus riziką ir pažeidžiamumą, EPI atkreipė dėmesį į O-SII rezervo taikymo ir nustatymo skirtumus valstybėse narėse; todėl, siekiant sudaryti vienodas sąlygas, ragina labiau suderinti kapitalo rezervų taikymą ES; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palankiai vertina tai, kad susitarta dėl Europos Centrinio Banko ir Europos Audito Rūmų susitarimo memorandumo, kuriuo nustatomos institucijų keitimosi informacija, susijusia su atitinkamais jų įgaliojimais, praktinės sąlygos; |
| --- | --- |

33.

| 34. | prašo sustiprinti bankų priežiūros skaidrumo standartus, pvz., priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo proceso rezultatų, siekiant sustiprinti kapitalo ir finansų rinkų, bendrovių ir piliečių pasitikėjimą, taip pat užtikrinti jų taikymo nuoseklumą visose valstybėse narėse; palankiai vertina tai, kad pagerėjo ir patobulėjo priežiūros ir pertvarkymo institucijų keitimasis informacija; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pažymi, kad novatoriškos finansinės technologijos iš esmės keičia finansų sektorių, įskaitant bankų ir mokėjimo paslaugas, ir palankiai vertina jų veiksmingumą bei didesnes pasirinkimo galimybes, kurias jos suteikia vartotojams rinkoje; remia technologinį neutralumą kaip pagrindinį principą ir skatina vykdyti investicijas į finansines technologijas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia siekti susidoroti su šių naujų technologijų keliamais iššūkiais, pvz., užtikrinti tvarius verslo modelius, kurie būtų sąveikūs tarpvalstybiniu mastu, vienodas reglamentavimo ir priežiūros sąlygas ir kibernetinį saugumą; pabrėžia finansų įstaigų atsakomybę užtikrinant klientų duomenų apsaugą ir saugumą pagal ES teisę; taip pat pažymi, kad bankų sektorius vis labiau kliaujasi debesijos kompiuterija, ir primygtinai ragina Komisiją atsižvelgti į bendras EPI rekomendacijas dėl būtinybės sustiprinti ES finansų sektoriaus IRT rizikos valdymo reikalavimus; pakartoja, kad suderinta teisės aktų sistema ir teisinis tikrumas gali sustiprinti inovacijoms palankią aplinką nepakenkiant finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pripažįsta, kad nebankinis finansinio tarpininkavimo sektorius, anksčiau vadintas šešėline bankininkyste, gali prisidėti prie tolesnio finansavimo šaltinių įvairinimo ekonomikoje; vis dėlto pažymi, kad esama daug nebankinio finansinio tarpininkavimo sektoriaus ir tradicinio bankų sektoriaus tarpusavio sąsajų, o tai kelią susirūpinimą dėl sisteminės rizikos, nes nevykdoma tinkama šio nebankinio sektoriaus priežiūra; |
| --- | --- |

37.

| 38. | todėl ragina imtis koordinuotų veiksmų šiai rizikai pašalinti, be kita ko, parengti makroprudencinių priemonių rinkinį ir toliau įgyvendinti esamas priemones, kad būtų atremtos finansiniam stabilumui dėl didėjančio ne bankų tarpininkavimo sistemos vaidmens kylančios grėsmės; mano, kad būtina įvertinti, ar didelėms pozicijoms, ypač nebankinio finansinio tarpininkavimo, taikomi rizikos ribojimo reikalavimai yra pakankami finansiniam stabilumui užtikrinti; taip pat atkreipia dėmesį į riziką, kurią Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) pabrėžė savo 2019 m. ES nebankinio finansinio tarpininkavimo rizikos stebėsenos dokumente, pvz., kylančią dėl likvidumo keitimo, rizikos prisiėmimo ir sverto poveikio sektoriui apskritai; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palankiai vertina ECB ir institucijų, atsakingų už kovą su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu, susitarimą dėl keitimosi informacija; primena 2019 m. rugsėjo 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Sąjungos kovos su pinigų plovimu teisės aktų įgyvendinimo padėties; palankiai vertina 2019 m. lapkričio 8 d. daugelio euro zonos finansų ministrų priimtą bendrą pozicijos dokumentą, kuriame raginama suderinti ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu reglamentavimo sistemą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primena, kad norint užtikrinti veiksmingą pinigų plovimo prevenciją ir kovą su terorizmo finansavimu, kompetetingos institucijos ir finansų įstaigos turi koordinuoti savo veiksmus; pabrėžia, kad prudencinė ir kovos su pinigų plovimu priežiūra turi būti geriau suderintos; dar kartą pabrėžia, kad yra labai susirūpinęs dėl nevienodos reguliavimo ir priežiūros tvarkos pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo srityje, dėl kurios nepavyko užtikrinti tinkamos priežiūros ir reagavimo į nacionalinių priežiūros institucijų trūkumus ir kuri yra netinkama augančiai tarpvalstybinei veiklai ES prižiūrėti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | yra įsitikinęs, kad BPM taip pat turi atlikti tam tikrą vaidmenį kovojant su pinigų plovimu, ir palankiai vertina tai, kad įsteigtas specialus kovos su pinigų plovimu skyrius; ypač atkreipia dėmesį į tai, kad dėl labai skirtingo Kapitalo reikalavimų direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę sudėtinga atlikti svarbų aukščiausiosios bankų vadovybės tinkamumo vertinimą; todėl ragina į Kapitalo reikalavimų reglamentą įtraukti kompetencijos ir tinkamumo reikalavimus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palankiai vertina 2019 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvadas, kuriose Komisijai suteikiami įgaliojimai ištirti būdus, kaip užtikrinti geresnį institucijų bendradarbiavimą ir pavesti kovos su pinigų plovimu užduotis ES įstaigai, taip pat tam tikras Kovos su pinigų plovimu direktyvos dalis priimti kaip reglamentą siekiant užtikrinti, kad būtų taikomas bendras taisyklių sąvadas; palankiai vertina Komisijos komunikatą „Visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos veiksmų planas“, kuriame pateikiam pasiūlymai dar labiau suderinti kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu taisyklių sąvadą ir veiksmingai šalinti riziką, kuri dėl neteisėtos tarpvalstybinės veiklos kyla ES finansų sistemos vientisumui ir ES piliečių saugumui, sukuriant naują ES įstaigą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pripažįsta, kad reikia imtis teisinių ir priežiūros veiksmų siekiant šalinti kriptoturto keliamas pinigų plovimo ir terorizmo grėsmes; ragina Komisiją toliau atlikti pinigų plovimo ir teroristų finansavimo rizikos, galinčios kilti dėl pažeidžiamumo, kuris atsiranda dėl to, kad kredito ir finansų įstaigos vis labiau naudoja naujas technologijas, ir dėl sparčios kriptoturto sklaidos, atsižvelgiant į tai, kad nėra bendros reglamentavimo tvarkos, ir į su šiuo turtu susijusį anonimiškumą, poveikio vertinimus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją 2020 m. įvertinti dabartinę kredito reitingų agentūrų rinkos padėtį atsižvelgiant į konkurenciją, informacijos asimetriją ir skaidrumą rinkų požiūriu; pažymi, kad aplinkosauginiais, socialiniais ir valdymo (ASV) kriterijais remiantis nustatyti tvarumo reitingai galėtų reikšmingai papildyti kredito rizikos vertinimus; pabrėžia, jog svarbu standartizuoti tvarumo reitingų kriterijus ir užtikrinti, kad tvarumo reitingų teikimo rinkos plėtra būtų konkurencinga ir nebūtų sutelkta keleto teikėjų rankose; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nurodo, jog reikia dėti pastangų siekiant, kad finansų rinkų veikla labiau atitiktų tvarumo tikslus ir ASV kriterijus, ir pabrėžia, kad siekiant šių tikslų EPI atlieka pagrindinį vaidmenį; atsižvelgdamas į tai ragina EBI, bendradarbiaujant su ESRV, imtis veiksmų siekiant parengti bendrą metodiką, pagal kurią būtų vertinamas finansų įstaigoms kylančios klimato rizikos intensyvumas, įskaitant turto nuvertėjimo riziką dėl reguliavimo tvarkos pokyčių, susijusių su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos, dėl staigių energijos vartojimo pokyčių makroekonominio poveikio ir dėl dažnėjančių gaivalinių nelaimių; |
| --- | --- |

45.

Pertvarkymas

| 46. | palankiai vertina tai, kad 2019 m. Bendra pertvarkymo valdyba (BPV) neturėjo imtis pertvarkymo veiksmų; ragina Komisiją apsvarstyti tinkamus tolesnius veiksmus, kaip nurodyta jos 2019 m. balandžio mėn. ataskaitoje dėl BGPD ir BPeMR įgyvendinimo; primygtinai ragina Komisiją įvertinti, ar teisės aktai yra tinkami siekiant užtikrinti, kad prireikus visus bankus būtų galima pertvarkyti nenaudojant mokesčių mokėtojų pinigų; ragina Komisiją atsižvelgti į Finansinio stabilumo tarybos atliekamą teisės aktų, taikomų įstaigoms, kurios yra per didelės, kad joms būtų leista žlugti, peržiūrą, ir šalinti trūkumus, visų pirma kiek tai susiję su mažmeninių indėlių apsauga; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina BPV užbaigti pertvarkymo planų rengimo ir pakankamų MREL rezervų visiems atitinkamiems bankams nustatymo procesą; pažymi, kad BPV reguliariai neatskleidžia, kokiu mastu bankai laikosi MREL tikslų; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę toliau derinti konkrečius galiojančių nacionalinių nemokumo teisės aktų aspektus ir įvertinti, kokiu mastu toks tolesnis derinimas yra būtinas siekiant užtikrinti nuoseklų ir veiksmingą krizių valdymo sistemos taikymą; ragina Komisiją, persvarstant Direktyvą dėl indėlių garantijų sistemų, pateikti aiškesnę mažiausios naštos principo apibrėžtį pagal Direktyvą dėl indėlių garantijų sistemų; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina toliau nagrinėti bendro pertvarkymo mechanizmo sistemą ir išsiaiškinti poreikį įvertinti 2013 m. Bankų komunikato (19) taikymą; pabrėžia, kad reikia užtikrinti vienodas sąlygas ir nuoseklų viešojo intereso testo taikymą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pažymi, kad ankstyvosios intervencijos priemonės gali atlikti svarbų vaidmenį užkertant kelią bankų žlugimui ir krizėms; vis dėlto pažymi, kad ankstyvosios intervencijos priemonių naudojimo reikalavimai sutampa su kai kuriomis standartinėmis ECB intervencijos priemonėmis; pabrėžia, kad tokiais atvejais pirmenybė teikiama standartinėms intervencijos priemonėms; todėl mano, kad toks dubliavimasis turėtų būti pašalintas pakankamai aiškiai apibrėžiant kiekvienos priemonės teisinį pagrindą, siekiant užtikrinti laipsnišką priemonių taikymą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atkreipia dėmesį į Euro grupės sprendimą dėl esminio susitarimo, susijusio su Europos stabilumo mechanizmo reforma ir jos įgaliojimais; ragina sukurti Bendram pertvarkymo fondui skirtą finansinio stabilumo stiprinimo priemonę ir ją greitai įgyvendinti; yra susirūpinęs dėl to, kad bankų sąjungoje nėra mechanizmo, kuriuo būtų užtikrinama, kad pertvarkymo atveju bankui būtų padidintas likvidumas siekiant užtikrinti sklandų paslaugų tęstinumą ir finansų rinkų stabilumą, ir ragina Komisiją pasistengti nedelsiant pašalinti šią spragą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad bankams reikia turėti galimybę veikti tarpvalstybiniu mastu ir sykiu valdyti savo kapitalą ir likvidumą konsoliduotu lygmeniu, kad jie galėtų diversifikuoti riziką ir spręsti mažo pelningumo problemą; atkreipia dėmesį į tai, kad, Parlamento nuomone, šios srities taisyklės turėtų suteikti daugiau lankstumo patronuojančiajai įmonei, kartu numatant patikimus ir įgyvendinamus mechanizmus, kurie krizės atveju sudarytų sąlygas patronuojančiajai įmonei (pertvarkytinam subjektui) teikti kapitalą, laikytis MREL ir teikti likvidumą patronuojamajai įmonei, esančiai kitoje bankų sąjungos priimančiojoje šalyje; |
| --- | --- |

52.

Indėlių draudimas

| 53. | teigia, kad bankų sąjungai vis dar trūksta trečiojo ramsčio; primygtinai ragina baigti kurti bankų sąjungą sukuriant visiškai įgyvendinamą Europos indėlių draudimo sistemą, kad indėlininkai būtų apsaugoti nuo bankų veiklos sutrikimų, būtų užtikrintas indėlininkų ir investuotojų pasitikėjimas visoje bankų sąjungoje ir sustiprintas visos euro zonos stabilumas; pripažįsta rizikos pasidalijimo ir tolesnio rizikos mažinimo konkrečiose įstaigose naudą; |
| --- | --- |

53.

| 54. | primygtinai ragina Tarybą kuo greičiau atnaujinti derybas dėl EIGS, sykiu užtikrinant su Direktyva dėl indėlių garantijų sistemų suderintą sistemą, kad būtų pasiektas tikslas didinti finansinį stabilumą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina Komisiją išnagrinėti veikiančių institucinių apsaugos priemonių sistemą EIGS kontekste; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atkreipia dėmesį į Aukšto lygio darbo grupėje dėl EIGS, įsteigtoje 2019 m. sausio mėn. siekiant teikti ataskaitas Euro grupei, tęsiamas diskusijas dėl bankų sąjungos kūrimo užbaigimo, įskaitant tolesnius bankams skirtos krizių valdymo sistemos patobulinimus; yra susirūpinęs dėl to, kad Parlamentui nebuvo nuolat teikiama informacija apie diskusijas, vykstančias EIGS aukšto lygio darbo grupėje, kuri teikia ataskaitas Euro grupei; pažymi, kad Komisija dalyvauja aukšto lygio darbo grupės veikloje, ir primena 2010 m. Pagrindų susitarimo 9 straipsnį, kuriame Komisija įpareigojama Parlamentui ir Tarybai užtikrinti vienodas sąlygas, visų pirma teisėkūros klausimais; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos bankininkystės institucijai, Europos Centriniam Bankui, Bendrai pertvarkymo valdybai, valstybių narių vyriausybėms, parlamentams ir kompetentingoms institucijoms, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 40 punkte. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0030.

(2)  OL C 224, 2018 6 27, p. 45.

(3)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/publications/annual-report/pdf/ssm.ar2018~927cb99de4.en.pdf?eacb68897aba01af07abf90319758ded

(4)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/nbfi_monitor/esrb.report190717_NBFImonitor2019~ba7c155135.en.pdf?aad1f4a011a6d589537645242475aa89

(5)  https://eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Risk%20Analysis%20and%20Data/Risk%20Assessment%20Reports/2019/Risk%20Assessment%20Report_November%202019.PDF

(6)  JC 2018 74.

(7)  OL L 320, 2013 11 30, p. 1.

(8)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/legal/pdf/memorandum_of_understanding_between_the_eca_and_the_ecb_regarding_the_ecbs_supervisory_tasks.pdf

(9)  Specialioji ataskaita Nr. 10/2019: „ES masto bankų testavimas nepalankiausiomis sąlygomis. Teikiama kaip niekad daug informacijos apie bankus, bet reikia gerinti koordinavimą ir daugiau dėmesio skirti rizikoms“, Europos Audito Rūmai, 2019 m. liepos 10 d., https://www.eca.europa.eu/lt/Pages/DocItem.aspx?did=50393.

(10)  Pranešimas spaudai „Atsižvelgdamas į naują ES reglamentą ECB peržiūri priežiūros lūkesčius dėl prudencinio naujų neveiksnių paskolų padengimo atidėjiniais“, 2019 m. rugpjūčio 22 d., https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2019/html/ssm.pr190822~f3dd1be8a4.lt.html.

(11)  ESMA 33–9–321.

(12)  Diskusijoms skirtas dokumentas (serija Nr. 7), Europos stabilumo mechanizmas, 2019 m. spalio mėn.

(13)  OL C 380 E, 2012 12 11, p. 24.

(14)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0022.

(15)  JC 2019 59.

(16)  https://eba.europa.eu/file/233465/download?token=xH5hxq39

(17)  JC 2019 26, https://eba.europa.eu/file/102634/download?token=ZR98JZp8

(18)  https://eba.europa.eu/file/178124/download?token=7fFsD9og

(19)  OL C 216, 2013 7 30, p. 1.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/55 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/55

---

P9_TA(2020)0169

Turizmas ir transportas 2020 m. ir vėliau

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl transporto ir turizmo 2020 m. ir vėliau (2020/2649(RSP))

(2021/C 362/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi turizmas yra kompleksinė ekonominė veikla, daranti plataus masto poveikį ekonomikos augimui, užimtumui ir socialiniam bei darniam vystymuisi; |
| --- | --- |

A.

kadangi turizmas yra kompleksinė ekonominė veikla, daranti plataus masto poveikį ekonomikos augimui, užimtumui ir socialiniam bei darniam vystymuisi;

| B. | kadangi turizmo sektoriuje dirba 22,6 mln. žmonių, kurie sudaro 11,2 proc. viso ES užimtumo, ir 2019 m. jame buvo sukurta 9,5 proc. ES BVP, jis padeda skatinti subalansuotą regioninę struktūrą ir daro teigiamą poveikį regioninei plėtrai; pažymi, kad ES iškilo pavojus prarasti mažiausiai 6,4 mln. darbo vietų; |
| --- | --- |

B.

kadangi turizmo sektoriuje dirba 22,6 mln. žmonių, kurie sudaro 11,2 proc. viso ES užimtumo, ir 2019 m. jame buvo sukurta 9,5 proc. ES BVP, jis padeda skatinti subalansuotą regioninę struktūrą ir daro teigiamą poveikį regioninei plėtrai; pažymi, kad ES iškilo pavojus prarasti mažiausiai 6,4 mln. darbo vietų;

| C. | kadangi turizmas, ypač pernelyg išaugęs turizmas, kaip ir visa žmogaus veikla, daro poveikį klimato kaitai, taip pat poveikį aplinkai ir ekonomikai, pvz., didėja tarša, nyksta biologinė įvairovė, susidaro spūstys, didėja infrastruktūros priežiūros sąnaudos ir kainos; kadangi vis dėlto šis sektorius yra įsipareigojęs spartinti pažangą siekiant tvaraus turizmo plėtros ir užtikrinti, kad iniciatyvomis, kuriomis siekiama mažinti išmetamųjų teršalų kiekį, jis prisidėtų prie Europos ir tarptautinių kovos su klimato kaita tikslų; |
| --- | --- |

C.

kadangi turizmas, ypač pernelyg išaugęs turizmas, kaip ir visa žmogaus veikla, daro poveikį klimato kaitai, taip pat poveikį aplinkai ir ekonomikai, pvz., didėja tarša, nyksta biologinė įvairovė, susidaro spūstys, didėja infrastruktūros priežiūros sąnaudos ir kainos; kadangi vis dėlto šis sektorius yra įsipareigojęs spartinti pažangą siekiant tvaraus turizmo plėtros ir užtikrinti, kad iniciatyvomis, kuriomis siekiama mažinti išmetamųjų teršalų kiekį, jis prisidėtų prie Europos ir tarptautinių kovos su klimato kaita tikslų;

| D. | kadangi turizmą sudaro sudėtinga įvairių suinteresuotųjų subjektų vertybių grandinė, tiesiogiai susijusi su keleivinio transporto veikla; |
| --- | --- |

D.

kadangi turizmą sudaro sudėtinga įvairių suinteresuotųjų subjektų vertybių grandinė, tiesiogiai susijusi su keleivinio transporto veikla;

| E. | kadangi transporto, kultūros ir turizmo sektoriai dėl COVID-19 nukentėjo labiausiai iš visų didžiųjų ekonomikos sektorių, kuriuose fiksuotas didelis nedarbas, visų pirma darantis neigiamą poveikį sezoniniams darbuotojams ir pažeidžiamiems asmenims; |
| --- | --- |

E.

kadangi transporto, kultūros ir turizmo sektoriai dėl COVID-19 nukentėjo labiausiai iš visų didžiųjų ekonomikos sektorių, kuriuose fiksuotas didelis nedarbas, visų pirma darantis neigiamą poveikį sezoniniams darbuotojams ir pažeidžiamiems asmenims;

| F. | kadangi kultūros objektams ir vietovėms, festivaliams ir muziejams sveikatos krizės neigiamas poveikis yra ypatingai didelis, kai 4 iš 10 turistų lankomas vietas renkasi pagal jos patrauklumą kultūriniu požiūriu; |
| --- | --- |

F.

kadangi kultūros objektams ir vietovėms, festivaliams ir muziejams sveikatos krizės neigiamas poveikis yra ypatingai didelis, kai 4 iš 10 turistų lankomas vietas renkasi pagal jos patrauklumą kultūriniu požiūriu;

| G. | kadangi 2020 m. gegužės 13 d. priėmusi komunikatą „Turizmas ir transportas 2020 m. ir vėliau“ (COM(2020)0550) ir Turizmo ir transporto paketą Komisija žengė pirmą būtiną žingsnį teikiant paramą mūsų vertingų transporto ir turizmo sektorių atsigavimui po COVID-19 protrūkio; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2020 m. gegužės 13 d. priėmusi komunikatą „Turizmas ir transportas 2020 m. ir vėliau“ (COM(2020)0550) ir Turizmo ir transporto paketą Komisija žengė pirmą būtiną žingsnį teikiant paramą mūsų vertingų transporto ir turizmo sektorių atsigavimui po COVID-19 protrūkio;

| H. | kadangi praėjo dešimt metų nuo tada, kai 2010 m. birželio mėn. Komisija priėmė komunikatą „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (COM(2010)0352), kuriame išdėstyta ES turizmo strategija ir veiksmų planas; |
| --- | --- |

H.

kadangi praėjo dešimt metų nuo tada, kai 2010 m. birželio mėn. Komisija priėmė komunikatą „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (COM(2010)0352), kuriame išdėstyta ES turizmo strategija ir veiksmų planas;

| I. | kadangi 2009 m. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ES suteikta papildoma kompetencija koordinuoti ir papildyti valstybių narių veiksmus šioje srityje (1); |
| --- | --- |

I.

kadangi 2009 m. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ES suteikta papildoma kompetencija koordinuoti ir papildyti valstybių narių veiksmus šioje srityje (1);

Europos turizmo ir transporto sektorių gaivinimo planai po COVID-19 protrūkio

| 1. | mano, kad greita, trumpalaikė ir ilgalaikė parama transporto ir turizmo sektoriams yra būtina siekiant užtikrinti jų išlikimą ir konkurencingumą, taip pat būtina įgyvendinti priemones, kurios suteiktų turistams pasitikėjimą vėl keliauti į Europą ir po ją, siekiant kuo labiau sumažinti papildomus nuostolius sektoriuje, taip pat užtikrinant jo tvarumą ilgesniuoju laikotarpiu; pabrėžia, kad dabartinė krizė taip pat suteikia istorinę galimybę modernizuoti turizmą ES ir padaryti jį tvaresnį ir labiau prieinamą neįgaliesiems, taip pat pradėti jį laikyti pramonės ekosistema, turinčia investicijų tikslus, žmogiškąjį kapitalą, technologinių inovacijų poreikius ir veiklos rezultatų rodiklius, taip pat svarbiu sektoriumi, kuris galėtų padėti pasiekti 2050 m. neutralaus poveikio klimatui tikslus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad dabartinės krizės metu, kai daugelis transporto įmonių patiria sunkumų dėl išlikimo, itin svarbu toliau investuoti į strateginę transporto infrastruktūrą ES lygmeniu; be to, pabrėžia, kad transporto sektoriaus gaivinimo planuose kartu su parama, kuria siekiama išsaugoti esamus transporto sektorius, daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama novatoriškoms augimo galimybėms; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina Komisijos priimtą komunikatą „Laipsniško ir koordinuoto judėjimo laisvės atkūrimo ir vidaus sienų kontrolės atšaukimo metodas. COVID-19“, kuris įtrauktas į paketą, ir pasiūlymą laikytis palaipsniui ir koordinuotai siekiama pažanga grindžiamo požiūrio, kuriuo siekiama atkurti neribotą laisvą asmenų judėjimą; prašo, kad ES lygmeniu būtų sukurtas mechanizmas, skirtas pakankamai žemo užsikrėtimo lygio rodikliui nustatyti, ir kad visoje ES būtų užtikrinamas vienodas tokio rodiklio taikymas; ragina Komisiją teikti paramą „atkuriant turizmo veiklą“, rekomenduojant daugiau dėmesio skirti „tvariam turizmui“ ir užtikrinti, kad patikimai sertifikuoti verslo subjektai ir turistinės vietos būtų lyderiai, siekiant aplinkai nekenksmingų, socialiai atsakingų ir ekonominiu požiūriu pagrįstų kelionių ir turizmo; palankiai vertina Komisijos iniciatyvą, kuria siekiama užtikrinti nuolatinį prekių, visų pirma maisto ir medicinos prietaisų, tiekimą visoje ES, ir visas iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti tinkamai veikiančią ES vidaus rinką, nevykdant nepagrįstų patikrinimų ir atidėjimų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | dar kartą pabrėžia nediskriminavimo principo svarbą palaipsniui atšaukiant apribojimus nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmeniu ir ES lygmeniu sutartų priemonių abipusį pripažinimą bei pažymi, kad itin svarbu išvengti susitarimų tarp atskirų valstybių narių (vadinamųjų turizmo koridorių), nes tai dar labiau paveiktų tų valstybių narių, kurios ypač nukentėjo nuo sveikatos krizės, ekonomiką, ypač jų turizmo sektorių; yra susirūpinęs dėl to, kad kai kurios valstybės narės neseniai pradėjo taikyti vienašališkas priemones, kuriomis ne tik trukdoma veikti bendrajai rinkai ir daromas neigiamas poveikis milijonams ES piliečių, bet taip pat dar labiau kenkiama turizmui ir mažinamas pasitikėjimas; todėl primygtinai ragina Komisiją užkirsti kelią valstybėms narėms įgyvendinti bet kokias diskriminacinio pobūdžio ir su epidemiologine padėtimi nesusijusias priemones, dėl kurių kiltų abejonių dėl Šengeno erdvės vientisumo ir būtų apsunkinamas greitas Europos kelionių ir turizmo pramonės atsigavimas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad reikia remti ir reklamuoti ES turistines vietoves, be kita ko, rengti lankytojams patrauklius pasiūlymus, jeigu tą galima daryti atsižvelgiant į epidemiologinę bei socialinę ir sveikatos apsaugos padėtį atitinkamose vietovėse; mano, kad itin svarbu, jog tiek verslininkai, tiek jų klientai visapusiškai laikytųsi reikalavimų sveikatos, higienos ir sanitarinėje srityse, ir juos įgyvendintų, įskaitant socialinių kontaktų ribojimo priemonių taikymą, siekiant lankytojams užtikrinti saugią aplinką; ragina visos ES mastu nustatyti vieningus vertinimo kriterijus, siekiant atkreipti dėmesį į vietoves, kurios yra saugios atvykstamojo ir išvykstamojo turizmo požiūriu; pritaria, kad, siekiant padėti kelionių ir turizmo pramonei ir patiems turistams, būtina užtikrinti ir išlaikyti aukščiausio lygio saugą ir saugumą, šiuo tikslu naudojantis sąveikiomis skaitmeninėmis technologijomis (pvz., pasitelkiant specialią Komisijos informacinę interneto svetainę arba naudojantis skaitmeninių inovacijų centrais), tuo pačiu gerbiant asmenų teises į privatumą ir duomenų apsaugą; pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti neatidėliotiną ir veiksmingą karantino ir evakuacijos protokolų įgyvendinimą, turėtų būti sukurta ankstyvojo perspėjimo sistema, kuria turistai būtų veiksmingai perspėjami apie bet kokią galimą grėsmę sveikatai jų kelionės tikslo vietoje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripažįsta tarptautinių keliautojų svarbą mūsų turizmo sektoriui; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti, ar galėtų būti panaikinti nebūtinoms kelionėms prie ES išorės sienų taikomi apribojimai, nepakenkiant visuomenės sveikatai ir saugumui, atsižvelgiant į epidemiologinę padėtį kiekvienoje atitinkamoje trečiojoje šalyje ir siekiant abipusio apsaugos nuo COVID-19 priemonių pripažinimo, ypač aviacijos srityje, laikantis Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) standartų ir bendro Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūros (EASA) bei Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) dokumento „COVID-19 aviacijos sveikatos saugumo protokolas: operatyvinės oro transporto keleivių ir aviacijos darbuotojų valdymo ryšium su COVID-19 pandemija gairės“, siekiant saugiai atnaujinti oro transporto veiklą Europoje, ir primygtinai ragina skubiai jas įgyvendinti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad tarpvalstybiniai ir sezoniniai darbuotojai yra svarbūs teikiant paslaugas turizmo sektoriuje, o tai yra pagrindinis pastangų atgaivinti ekonomiką aspektas, ir ragina imtis priemonių, kuriomis siekiama skatinti jų judumą ir apsaugoti jų teises, įskaitant geresnį galiojančių teisės aktų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina Komisijos komunikatą „COVID-19. Transporto paslaugų ir susisiekimo laipsniško atkūrimo gairės“ ir rekomendacijas, pagrįstas esminiais principais ir konkrečiomis bendromis priemonėmis, kurie padės atnaujinti visas transporto paslaugas ES, įgyvendinant koordinuotas, nediskriminacines ir proporcingas priemones; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją ir valstybes nares susitarti dėl laikinų, proporcingų ir nediskriminacinių priemonių, kurios derėtų su moksliniais įrodymais, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas saugiam tranzitui ir tarpvalstybiniam judėjimui, ir kurios būtų grindžiamos išsamiu rizikos vertinimu bei atitiktų tarptautinius tokių organizacijų, kaip Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC) nustatytus standartus; pabrėžia, kad siekiant atnaujinti keliones ES ir tarptautiniu mastu, svarbu užtikrinti abipusį priemonių, dėl kurių susitarta ES lygmeniu, pripažinimą; be to, pabrėžia, kad plitimo valdymo priemonių įgyvendinimas ir jų švelninimas jokiu būdu neturėtų lemti aukšto lygio ES saugos ir saugumo standartų transporto sektoriuje mažėjimo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad tikrinimas yra veiksminga priemonė mažinant viruso plitimą ir stiprinant pasitikėjimą tais atvejais, kai neįmanoma laikytis saugaus atstumo, jeigu galima pasinaudoti greitais, patikimais ir įperkamais tikrinimo metodais; ragina Komisiją, bendradarbiaujant su Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru ir valstybėmis narėmis, reguliariai įvertinti, ar esami testai atitinka šias sąlygas ir, kai tinkama, atlikti koordinuotus viešuosius pirkimus, siekiant užtikrinti geriausias įmanomas sąlygas ir kainą; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti visomis prieinamomis finansavimo priemonėmis ir taip užtikrinti, kad piliečius būtų galima patikrinti nemokamai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad regionuose, vietovėse ir valstybėse narėse, kuriose epidemiologinė padėtis gerėja ir yra pakankamai panaši, turėtų būti panaikinti kelionių apribojimai ir sienų kontrolė, kai tik bus nustatyti bendri tokios padėties vertinimo kriterijai; pabrėžia, kad, norint atkurti saugias keliones ir transportą ir atnaujinti turizmo paslaugas, labai svarbu, kad gerėtų epidemiologinė padėtis; be to, ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, išnagrinėti galimybes imtis tokių sveikatos tikrinimo priemonių kaip diagnostiniai tyrimai (pvz., serologiniai tyrimai arba tepinėlio metodo taikymas) ir iš transporto taškų išvykstančių keleivių temperatūros matavimas, taip pat įvertinti jų naudą; ragina nustatyti įvairių rūšių transporto bendrų higienos priemonių standartus ir išsamius protokolus; mano, kad visi vežėjai turėtų suderintai taikyti vienodas priemones, kad būtų užtikrinamas nuspėjamumas ir aiškumas; mano, kad techniniai veiklos protokolai turėtų būti viena iš būtinų saugių kelionių sąlygų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina Komisijos komunikatą „ES gairės dėl laipsniško turizmo paslaugų atnaujinimo ir dėl sveikatos apsaugos protokolų apgyvendinimo ir maitinimo įstaigose. COVID-19“ ir primygtinai ragina valstybes nares perduoti šias gaires kompetentingoms regioninėms ir vietos valdžios institucijoms; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares finansiškai remti kelionių ir turizmo sektorių įgyvendinant šias priemones, visapusiškai bendradarbiaujant su turizmo ir kelionių pramonės atstovais ir atsižvelgiant į Europos žaliojo kurso ir skaitmeninimo užmojus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybių narių valdžios institucijomis, turizmo sektoriaus suinteresuotais asmenimis ir tarptautinėmis organizacijomis, sukurti ES saugumo sertifikatą ir aiškius bei veiksmingus sveikatos apsaugos protokolus, kurie padėtų užtikrinti, kad turizmo infrastruktūra, kelionių įstaigos ir organizatoriai atitiktų aukščiausius higienos ir saugos standartus, siekiant padėti įgyvendinti konkrečius ES gairėmis paremtus reikalavimus ir stiprinti ES valstybėse narėse besilankančių keliautojų pasitikėjimą, saugumą ir saugą bei skatinti sektoriaus atsigavimą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją pasiūlyti bendras ES taisykles dėl COVID-19 protrūkiui švelninti išleistų čekių sąlygų, kuriomis būtų užtikrinta aukšto lygio vartotojų apsauga, jose būtų numatyta vartotojų savanoriško sutikimo juos gauti sąlyga, tačiau tai nedarytų įtakos bendrovių pareigai sumokėti kompensacijas keliautojams per ES teisės aktuose nustatytą laikotarpį, siekiant, kad čekių naudojimas būtų lankstesnis ir atitinkamai patrauklesnis ir gyvybingesnis, taip pat siekiant išvengti dar vieno nenuoseklaus įgyvendinimo, dėl kurio vartotojai vertinami skirtingai ir transporto bei turizmo rinkoje iškraipoma konkurencija; be to, ragina Komisiją imtis visų turimų priemonių, kad būtų užtikrintas tinkamas ES teisės vykdymas ir vienodas taikymas ir skatinama naudotis suderintomis taisyklėmis dėl savanoriškai pasirenkamų čekių; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją, remiantis COVID-19 protrūkio metu įgyta patirtimi ir panašiomis valstybių narių taikomomis sistemomis, išnagrinėti galimybę parengti Europos kelionių garantijų sistemą, skirtą įmonėms, kad jos galėtų užsitikrinti finansinį likvidumą ir garantuoti kompensacijas keliautojams bei padengti repatriacijos išlaidas, sykiu su teisinga kompensacija už galimą bankroto atveju patirtą žalą; taip pat laikosi nuomonės, kad keliautojus reikėtų skatinti įsigyti kelionės draudimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją pradėti vykdyti specialią ES kelionių ir turizmo sektoriaus komunikacijos kampaniją (taip pat pasitelkiant visai ES skirtą informacinę taikomąją programą), kuria būtų siekiama skatinti keliones ES viduje, atkurti piliečių pasitikėjimą kelionių ir turizmo sektoriumi per COVID-19 pandemiją, informuoti turistus apie vietoje galiojančias sveikatos ir saugos priemones ir kurti tvarią bei sanglaudą skatinančią vertę naudojant „ES turizmo ženklą“; ragina, siekiant užtikrinti tvaraus, atsakingo ir prieinamo turizmo plėtrą, didelį dėmesį skirti sąvokai „saugaus ir pažangaus turizmo vietovė“; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reikalauja, kad ES lygmeniu būtų įdiegtas saugos ir saugumo ribos nustatymo mechanizmas, pagrįstas moksliniais įrodymais ir patikimais bei vienodais duomenimis, pagal kurį būtų panaikinami arba nustatomi kelionių apribojimai, ir kad būtų vykdoma tinkamo lygio stebėsena bei parengtas veiksmų planas, kuris būtų įgyvendinamas, jei epidemiologinė padėtis pablogėtų; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad reikalingas konkretesnis ir išsamesnis veiksmų planas siūlomai laipsniško COVID-19 krizės ribojimų švelninimo strategijos stebėsenai ir vertinimui; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją, valstybių narių vadžios institucijas ir suinteresuotuosius asmenis bendradarbiauti siekiant kuo skubiau parengti aiškias gaires ir pasirengimo galimai antrai pandemijos bangai veiksmų planus, juose numatant užsikrėtimo prevencijos ir kontrolės priemones kelionių ir turizmo sektoriuje, turint omenyje tai, kad, remiantis prognozėmis, pratęsus izoliavimo priemonių taikymą BVP sumažėjimas šiais metais galėtų siekti 16 proc.; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina programą SURE, kuri taikoma siekiant padėti valstybėms narėms padengti su nacionalinėmis sutrumpinto darbo laiko sistemomis ir panašiomis priemonėmis, kurios leis bendrovėms išsaugoti darbo vietas turizmo sektoriuje, susijusias išlaidas; taip pat pabrėžia investicijų į perkvalifikavimą, skaitmeninių įgūdžių ugdymą ir paramos darbui iniciatyvas svarbą, nes tai padės išvengti pandemijos sukelto darbo vietų praradimo ir socialinės nelygybės; |
| --- | --- |

19.

Didesnis solidarumas ir koordinavimas ES turizmo sektoriuje

| 20. | pabrėžia, kad svarbu pereiti prie iš tikrųjų europietiškos turizmo politikos, kuri reikšmingai prisidėtų didinant Sąjungos konkurencingumą šiame sektoriuje, skatinant valstybių narių ir regionų tarpusavio bendradarbiavimą ir sudarant galimybes tolimesnėms investicijoms ir inovacijoms šiame sektoriuje; primena, kad svarbu vengti pernelyg didelio turizmo paslaugų reguliavimo bendrojoje rinkoje, turint tikslą panaikinti vienas kitam prieštaraujančius ir vienas kitą dubliuojančius teisės aktus ir neleisti jiems atsirasti, užtikrinant geresnį politikos ir teisėkūros, kurie daro įtaką turizmo sektoriui, koordinavimą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą surengti Europos turizmo aukščiausiojo lygio susitikimą, kuriame dalyvautų ES institucijos, sektoriaus, regionų, miestų ir suinteresuotųjų asmenų atstovai ir kuriame būtų aptariami ateities Europos turizmo klausimai; pritaria veiksmų plano, kuriuo iki 2050 m. siekiama sukurti tvarią, novatorišką ir atsparią Europos turizmo ekosistemą („Europos turizmo darbotvarkė 2050 m.“), rengimui; todėl ragina Komisiją 2021 m. priimti naują ES turizmo strategiją ir veiksmų planą, pagrįstą šio dialogo išvadomis, kad, naudojant „ES turizmo ženklą“, Europa išliktų pagrindine kryptimi; pabrėžia, kad į šią ilgalaikę strategiją būtina įtraukti sektoriaus skaitmeninimo planą ir turistinių vietovių atgaivinimo programas; pabrėžia, kad šia strategija turi būti padedama sektoriui pereiti prie žaliosios ekonomikos, šiuo tikslu pritaikant procesus ir atnaujinant infrastruktūrą bei objektus; pabrėžia, kad Komisija turėtų atidžiai stebėti jos tinkamą įgyvendinimą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą leisti lanksčiau taikyti valstybės pagalbos taisykles; vis dėlto primygtinai tvirtina, kad transporto ir turizmo sektoriuose būtini gyvybingi projektai, konkurencingumas ir socialiniai bei ekologiniai standartai, taip pat aiškios konkretiems sektoriams parengtos rekomendacijos, kad būtų sudarytos sąlygos veiksmingai koordinuoti visų valstybių narių tarpusavio veiksmus, ir užtikrinti, kad nacionalinės kompensavimo schemos būtų naudojamos sąžiningai, laiku ir proporcingai, taip pat kad jos būtų taikomos ribotą laikotarpį, siekiant padengti COVID-19 protrūkio sukeltus nuostolius, nepagrįstai neiškraipant konkurencijos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad svarbus glaudesnis ES, nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų bei visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų tarpusavio bendradarbiavimas, siekiant išspręsti kompleksines su turizmu susijusias problemas; šiomis aplinkybėmis ragina Komisiją parengti ES turizmo strategiją, įskaitant konkretų ir išsamų veiksmų planą, jame numatant trumpalaikius, vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius tikslus, įtraukiant JT darnaus vystymosi tikslus, ir pasiūlant valstybėms narėms nusistatyti aiškius, strateginius ir į rezultatus orientuotus tikslus; primygtinai tvirtina, kad tinkama tvaraus turizmo strategija turi būti priimama derinant veiksmus su Parlamentu ir valstybėmis narėmis ir kad visos valstybės narės, visas turizmo sektorius ir visi turistai turi taikyti į ją įtrauktas priemones ir jų laikytis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad 2020 m. gegužės 27 d. Komisijos pateiktas pasiūlymas dėl ES ekonomikos gaivinimo plano, kuriame numatytas padidintas ilgalaikis ES biudžetas (2021–2027 m. DFP) ir nauja 750 mlrd. EUR vertės ekonomikos gaivinimo priemonė, gali būti geras tolesnių derybų pagrindas, o jo įgyvendinimas turi būti susietas su įsipareigojimu vykdyti struktūrines reformas ir laikytis ekologinių ir socialinių standartų; palankiai vertina tai, kad turizmo sektorius pripažįstamas kaip viena iš labiausiai nuo COVID-19 krizės nukentėjusių ekonomikos sričių; pažymi, kad naujojoje ekonomikos gaivinimo priemonėje „Next Generation EU“ pažymima, jog antrąjį 2020 m. ketvirtį turizmo sektoriaus apyvarta gali sumažėti daugiau kaip 70 proc., o pagrindiniai investicijų į turizmo sektorių poreikiai, kurie siekia 161 mlrd. EUR, tarp įvairių ekosistemų laikomi pačiais svarbiausiais; ragina Komisiją ekonomikos gaivinimo pakete skirti tinkamą dėmesį turizmo sektoriui ir pateikti gaires, kad būtų užtikrinta galimybė nedelsiant gauti finansavimą pagal vykdomas ir būsimas programas ir kad jam nekenktų neproporcinga administracinė našta; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad svarbu investuoti į šį sektorių pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, kuri sudarys galimybes sukurti tvaraus, lankstaus ir konkurencingo turizmo sektoriaus ES strategiją; mano, kad ES ekonomikos gaivinimo plane turi būti numatyta galimybė teikti papildomą finansinę paramą turizmo sektoriui, proporcingą daliai, kurią kelionių ir turizmo sektorius sudaro valstybės narės BVP; |
| --- | --- |

24.

| 25. | apgailestauja, kad kitoje daugiametėje finansinėje programoje (2021–2027 m. DFP) nėra numatyta specialios tvariam turizmui skirtos biudžeto eilutės, taip pat apgailestauja, kad kol kas nėra parengta konkrečios ir tikslinės finansinės priemonės, kuri trumpuoju laikotarpiu padėtų sektoriui atsigauti; pabrėžia, kad reikėtų apsvarstyti galimybę atokiausiems regionams ir saloms taikyti specialias sąlygas ir netipines priemones; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją ir valstybes nares skubiai skirti pagalbą transporto, kultūros ir turizmo sektorių įmonėms ir darbuotojams, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, visų pirma MVĮ, tačiau ir didesnėms įmonėms bei šeimos verslo įmonėms, siekiant padėti joms užsitikrinti likvidumą, išsaugoti darbo vietas ir sumažinti nereikalingą biurokratinę naštą; be to, ragina sukurti Europos sistemą, skirtą darbuotojams visoje turizmo pramonės vertės grandinėje, glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir įtraukiant visų tipų darbuotojus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina persvarstyti Europos MVĮ strategiją ir joje atsižvelgti į COVID-19 poveikį MVĮ, taip pat numatyti konkrečių ekonomikos gaivinimo iniciatyvų kartu su veiksmų gairėmis, kaip būtų galima joms padėti sumažinant biurokratinę naštą, galimybės gauti finansavimą išlaidas ir skatinant investicijas į strategines vertės grandines, laikantis Europos pramonės politikos, grindžiamos ekosistemomis, žaliuoju kursu ir skaitmenine pertvarka; primena, kad reikia atlikti būtinus pakeitimus, siekiant įgyvendinti naujas sveikatos ir saugos priemones – vykdant dideles investicijas, kad būtų užtikrintas vartotojų saugumas ir ribojami socialiniai kontaktai – bei kitas atitinkamas atsargumo priemones; pabrėžia, kad svarbu visoje ES kurti tinklus ir grupes, kurie turėtų potencialo vadovauti darbui vienodinant geriausią patirtį, strategijas ir sinergiją MVĮ sektoriuje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad tūkstančiai įmonių, visų pirma MVĮ, visomis išgalėmis stengiasi išgyventi, tačiau daugumai jų gresia nemokumas; ragina Komisiją ir valstybes nares stebėti pokyčius ir įvertinti didesnės skubios paramos, susijusios su jau paskelbtomis priemonėmis, galimybę, ir imtis tinkamų priemonių, kad būtų išvengta įmonių bankroto; |
| --- | --- |

28.

Perspektyvus ES turizmo sektorius

| 29. | pažymi, kad transporto sektorius daro didelę įtaką turizmo sektoriui, ir kad dėl to pagerinus visų transporto rūšių prieinamumą, tvarumą ir suderinamumą, kartu užtikrinant aukščiausią saugumo lygį visuose transporto sektoriuose (sausumos kelių, geležinkelių, oro, jūros ir vidaus vandenų), būtų daroma esminė įtaka ES turizmo sektoriaus stiprinimui; šiuo klausimu pabrėžia, jog atsižvelgiant į tai, kad 2021 m. yra Europos geležinkelių metai ir kad reikia sumažinti transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį, Komisija turėtų skatinti naudoti visų rūšių tvarų alternatyvų transportą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pažymi, kad reikia skatinti tvarias transporto rūšis, pavyzdžiui, skirti daugiau paramos turistinės dviračių infrastruktūros vystymui ir naktiniams traukiniams; pabrėžia galimą tokių tvarių transporto rūšių, kaip naudojimasis dviračiais, naudą ekonominiu ir aplinkos atžvilgiu turizmui ir ragina Komisiją skatinti dviračių infrastruktūrą ir į ją investuoti, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos tokiam turizmui; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad būtina, jog visose valstybėse narėse veiktų išvystyta, šiuolaikiška, saugi ir tvari infrastruktūra, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos keliauti ES ir taip pasiekti, kad Europos ir tarptautiniams keliautojams būtų lengviau nukeliauti į periferines valstybes nares; todėl ragina Komisiją atnaujinti trūkstamas regionines tarpvalstybines geležinkelių jungtis, tikrinti esamo infrastruktūros tinklo tinkamumą ir pasiūlyti neatidėliotinas priemones mažiausią pažangą pasiekusiose ir atokiose vietovėse, kuriose transporto tinklai dažnai yra mažiausiai išvystyti ir kur reikia skirti ypatingą dėmesį; pažymi, kad pasienio regionai visoje ES užima 40 proc. ES teritorijos ir juose gyvena trečdalis jos gyventojų; ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės turėtų tinkamus planus iki 2030 m. baigti kurti visą TEN-T pagrindinį tinklą, o iki 2050 m. – visuotinius tinklus, nurodydamos tvarkaraštį ir biudžeto galimybes, ir ypatingą dėmesį skirti tarpvalstybinėms atkarpoms, ypač tose valstybėse narėse, kurios šiose srityse nedaro pažangos; pažymi, kad tai apima ir labai reikalingą Bendro Europos dangaus projektą, kuris, nors ir yra įstrigęs daugelį metų ES lygmeniu, vienu metu užtikrintų Europos aviacijos saugą, efektyvumą ir tvarumą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją išnagrinėti galimybę ES turizmo sektoriaus atžvilgiu taikyti krizės valdymo mechanizmą ir atitinkamą galimą naudą, siekiant tinkamai ir greitai imtis priemonių ne tik dėl dabartinio COVID-19 protrūkio, bet taip pat siekiant pasirengti panašaus pobūdžio ir masto iššūkiams ateityje; pažymi, kad svarbu numatyti finansavimo sprendimus trumpalaikiam finansiniam nepritekliui, taip pat numatyti vidutinio laikotarpio ir ilgalaikes sistemas ir strategijas; ragina Komisiją patvirtinti rekomendacijas, grindžiamas geriausia patirtimi turizmo sektoriuje tokio didelio masto krizės atveju kaip dabartinė pandemija, ir padėti vystyti ir koordinuoti tinkamas interneto platformas, kuriose suinteresuotieji subjektai gali keistis geriausia patirtimi ir dalintis informacija; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primygtinai ragina Komisiją pasiūlyti naują Europos įtraukaus turizmo programą, paremtą iniciatyvos „Calypso“ modeliu, kuri sudarytų sąlygas pažeidžiamoms socialinėms grupėms asocijuotosiose įmonėse kitose valstybėse narėse, kurios taip pat siūlo savo piliečiams socialinio turizmo programas, pasinaudoti turistiniais čekiais; pažymi, kad dauguma valstybių narių įgyvendindamos tokias programas pasiekia labai gerų rezultatų ir mano, kad būtų labai naudinga užtikrinti tokių programų sąveiką ES lygmeniu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nurodo, koks svarbus bendras ES požiūris į sektoriaus konkurencingumo užtikrinimą gerinant piliečiams skirtą ryšių strategiją; be to, atkreipia dėmesį į ES vaidmenį užtikrinant koordinavimą turizmo sektoriuje, kuris turėtų būti pagerintas imantis ES pridėtinę vertę kuriančių veiksmų ir sudarant vis geresnes galimybes valstybėms narėms tarpusavyje keistis geriausia patirtimi; ragina mažinti nepagrįstą administracinę ir fiskalinę naštą, remti įmonių steigimą ir skatinti tarptautinę prekybą ir paslaugas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia tarptautinio bendradarbiavimo kelionių ir turizmo sektoriuje svarbą ir ragina ES institucijas toliau skatinti dialogą ir bendradarbiavimą su JT Pasaulio turizmo organizacija (PTO); |
| --- | --- |

35.

| 36. | mano, kad naujų technologijų atsiradimas ir vis didesnis skaitmeninimo mastas iš esmės padidintų kelionių ir turizmo sektoriaus patrauklumą ir kad naudotojui patogios platformos ir nauji verslo modeliai prisidėtų prie šio sektoriaus augimo, konkurencingumo ir klestėjimo; todėl mano, kad esamų šio sektoriaus darbuotojų reguliarūs mokymai ir perkvalifikavimas yra itin svarbūs, didžiausią dėmesį skiriant skaitmeniniams įgūdžiams ir naujoviškoms technologijoms; |
| --- | --- |

36.

| 37. | siūlo Komisijai įvertinti galimybę, kaip priemonę pritraukti daugiau tarptautinių turistų į Europą, sukurti prašymų išduoti vizas pateikimo elektroninėmis priemonėmis procesą, kartu išsaugant gerą ES sienų apsaugą; pažymi, kad COVID-19 protrūkis atskleidė būtinybę imtis inovacijų ir iš naujo įvertinti paslaugų, įskaitant tas, kurios leidžia artimesnį žmonių tarpusavio kontaktą, teikimą; todėl siūlo Komisijai išnagrinėti galimybes sąžiningiems trečiųjų šalių piliečiams, kuriems būtina viza ir kurių biometriniai duomenys bus surinkti bet kuriuo atveju, kai tik visapusiškai pradės veikti atvykimo ir išvykimo sistema, nuotoliniu būdu, nebrangiai ir greitai gauti elektroninę vizą į turistų lankytinas Europos vietas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primena, kad pasitelkiant naujus verslo modelius svarbu skatinti tvarų turizmą, prisidėti prie darbo vietų kūrimo, natūralių ekosistemų ir biologinės įvairovės apsaugos ir atkūrimo bei ekonomikos augimo ir konkurencingumo didinimo; ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas gauti ES finansavimą turizmo sektoriaus subjektams, visų pirma mažiems apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų teikėjams visuose rinkos segmentuose, kuriems turi būti skiriamas ypatingas dėmesys ir parama; patvirtina, kad skiriant tokį finansavimą parama turėtų būti teikiama perėjimui prie tvaresnių, naujoviškų ir aukštos kokybės turizmo prekių ir paslaugų; ja taip pat būtų prisidedama prie tvarumo, kelionių ne sezono metu ir turizmo srautų geografinio pasiskirstymo; mano, kad pagalbos ir koordinavimo priemonės Sąjungos lygmeniu turi būti užtikrintos, siekiant pagerinti turizmo sektoriaus valdymą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, be kita ko, nustatant turizmo tvarumo sertifikavimo reikalavimą; pažymi, kad svarbu skatinti pereiti nuo perteklinio turizmo prie kitų formų kultūrinio ir tvaraus turizmo, kuriame tausojama mūsų aplinka ir kultūros paveldas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pažymi, kad turizmas yra svarbus kai kurioms ES šalims ir geografinėms vietovėms, kuriose su turizmu susijusios paslaugos dažnai yra svarbus užimtumo užtikrinimo veiksnys ir yra vienas iš pagrindinių vietos gyventojų pajamų šaltinių; ragina Komisiją parengti specialiai pritaikytas priemones, kai atkuriama judėjimo laisvė ir atokiausių regionų ir salų transporto jungtys su ES žemynine dalimi; pažymi, kad šiems regionams itin svarbios specifinės transporto jungtys ir papildoma finansinė bei administracinė pagalba; pažymi, kad svarbu ES turizmo strategijoje ir iniciatyvose, įskaitant finansavimo galimybes ir skatinimo bei komunikacijos priemones, daug dėmesio skirti pakrantėms ir jūrai, taip pat gerinti atitinkamų rinkų veikimą, nustatant konkrečiai pritaikytas politikos priemones, bendradarbiaujant su turistinių vietovių suinteresuotais subjektais ir valdžios institucijomis; primena, kad svarbu teikti paramą šeimos verslams, kurie kuria vietos arba regioninę rinką ir skatina vietos turizmą, nes jie sudaro didelę dalį Europos privataus sektoriaus užimtumo ir jie natūraliai formuoja verslumo kultūra; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primena, kad kultūrinis turizmas sudaro 40 proc. viso Europos turizmo ir kad 68 proc. europiečių teigia, jog tai, kad atostogų vietoje yra kultūros paveldo objektų, įskaitant kultūros maršrutus, pvz., Šv. Jokūbo kelią („Camino de Santiago“), 2021 m. švęsiantį jubiliejų arba Jokūbo metus, turi įtakos jos pasirinkimui (2); todėl ragina Komisiją kitame darbo plane kultūros srityje pasiūlyti, kad valstybės narės turėtų nustatyti aiškius strateginius ir į veiklos rezultatus orientuotus tikslus, ir pagerinti dabartines strategines nuostatas kultūros srityje; pabrėžia, kad investicijos į kultūros objektus turėtų būti laikomos vietos lygmens konkurencingumo ir ekonomikos augimo didinimo ištekliumi, nepamirštant jų, kaip mūsų kultūros paveldo, kurį reikia saugoti nuo klimato kaitos ir perteklinio turizmo, tikrosios vertės; ragina Komisiją stiprinti finansinį kultūros objektų, finansuojamų Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) lėšomis, tvarumą ir skatinti kurti privačiomis lėšomis grindžiamas finansavimo schemas; taip pat ragina didinti iniciatyvai „Discover EU“ skirtą biudžetą, nes ši programa gali padėti gerokai paskatinti jaunimo turizmą; atkreipia dėmesį į specifinius valstybės pagalbą gaunančių kultūros įstaigų poreikius šiuo ekonomikos gaivinimo laikotarpiu, nes jos turi užtikrinti lankytojų saugumą ir išlaikyti savo ekonominį modelį; prašo Komisijos parengti alternatyvius paramos kultūros darbuotojams, kurie labai priklauso nuo veikiančio turizmo, mechanizmus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atkreipia dėmesį į kaimo turizmo ir agrarinio bei ekologinio turizmo naudą ir ragina Komisiją toliau skatinti ir remti iniciatyvas, kuriomis būtų sukuriamas papildomas pajamų šaltinis kaimo vietovėse, sukuriamos galimybės įsidarbinti, vykdoma gyventojų skaičiaus mažėjimo prevencija ir didinamos socialinės išmokos; pabrėžia Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) reikšmę, kurią jis, ypač jo programa LEADER, gali turėti teikiant paramą vietos ir kaimo turizmo iniciatyvoms, ir ragina šiai programai skirti tinkamą finansavimą 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu; mano, kad reikia stiprinti kaimo turizmą kaimo vietovėse, siekiant įvairinti ūkininkų, ypatingai smulkiųjų ūkininkų, pajamų šaltinius, ir taip užkirsti kelią žemės užleidimui, gyventojų skaičiaus mažėjimui, ir kaimo ekonomikai paremti; šiuo klausimu pažymi, kad reikia nustatyti konkrečius asignavimus kaimo turizmui, kuris yra itin reikšmingas įvairinant ūkininkų pajamas ir vystant kaimo vietoves; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primena, kad svarbus yra sveikatos turizmas, apimantis medicininį, sveikatingumo ir gydomąjį turizmą; ragina Komisiją skatinti, kai tikslinga, Europos prevencinę sveikatos priežiūrą, balneologiją, tvarų ir kalnų medicininį turizmą; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia papildomai investuoti į tvaraus turizmo infrastruktūros gerinimą ir didesnio gydomajam ir sveikatingumo turizmui skirtų Europos kurortų matomumą; ragina Komisiją numatyti tolesnes moksline informacija grindžiamas finansavimo galimybes, nes medicininis turizmas gali padėti sumažinti sveikatos priežiūros išlaidas naudojant prevencines priemones ir vartojant mažiau vaistų ir, be to, galėtų pagerinti tvarumą ir darbo kokybę; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia kelionių ir turizmo paslaugų prieinamumo svarbą senėjančiai visuomenei, taip pat neįgaliesiems ir funkcinių sutrikimų turintiems asmenims; ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai skatinti šiuo metu vykdomą Tarptautinės standartizacijos organizacijos prieinamų turizmo paslaugų standarto rengimą ir užtikrinti, kad šis standartas būtų greitai ir teisingai įgyvendintas, kai tik bus priimtas, ir kad paslaugų teikėjai laikytųsi atitinkamų prieinamumo standartų, kurie jau yra nustatyti arba šiuo metu įgyvendinami; be to, ragina Komisiją dėti pastangas ir siekti, kad ES neįgaliojo kortelė būtų įgyvendinta ir pripažinta plačiau; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad turizmo srityje sportas atlieka svarbų vaidmenį, ir primena svarbią sporto renginių ir veiklos vietą užtikrinant, kad Europos regionai būtų patrauklūs turistams; atkreipia dėmesį į galimybes, kurias teikia sportininkų ir žiūrovų kelionės į sporto renginius, kurie gali padėti pritraukti turistus net į atokiausias vietoves; pabrėžia Europos gastronomijos, gastronominių maršrutų ir viešbučių, restoranų bei kavinių sektoriaus svarbą turizmo pramonei ir visai ekonomikai; pabrėžia, kad dėl šios priežasties minėti dalykai turi būti įtraukti į bendrą turizmo strategiją; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininkei, Europos Vadovų Tarybos pirmininkui ir Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 195 straipsnio 1 dalis.

(2)  Specialioji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 466 dėl kultūros paveldo, 2017 m. gruodžio mėn.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/63

---

P9_TA(2020)0173

Antirasistiniai protestai po George'o Floydo mirties

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl antirasistinių protestų po George’o Floydo mirties (2020/2685(RSP))

(2021/C 362/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), ypač į jos preambulės antrą ir ketvirtą–septintą įtraukas, 2 straipsnį, 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą ir 6 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), ypač į jos preambulės antrą ir ketvirtą–septintą įtraukas, 2 straipsnį, 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą ir 6 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 10 ir 19 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 10 ir 19 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 2, 3, 4, 5 ir 21 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 2, 3, 4, 5 ir 21 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (1),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (3),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) 2020 m. pagrindinių teisių ataskaitą, antrąją Europos Sąjungos mažumų ir diskriminacijos apklausą (EU-MIDIS II), kurią FRA paskelbė 2017 m. gruodžio mėn., FRA apklausas „Būti juodaodžiu ES“, kurios paskelbtos atitinkamai 2018 m. lapkričio 23 d. ir 2019 m. lapkričio 15 d., ir į FRA ataskaitą apie Afrikos kilmės žmonių patirtį, susijusią su rasine diskriminacija ir smurtu dėl rasės ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) 2020 m. pagrindinių teisių ataskaitą, antrąją Europos Sąjungos mažumų ir diskriminacijos apklausą (EU-MIDIS II), kurią FRA paskelbė 2017 m. gruodžio mėn., FRA apklausas „Būti juodaodžiu ES“, kurios paskelbtos atitinkamai 2018 m. lapkričio 23 d. ir 2019 m. lapkričio 15 d., ir į FRA ataskaitą apie Afrikos kilmės žmonių patirtį, susijusią su rasine diskriminacija ir smurtu dėl rasės ES,

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2017 m. (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2017 m. (4),

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes rezoliucijas dėl rasizmo ir neapykantos prieš mažumas pasaulyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes rezoliucijas dėl rasizmo ir neapykantos prieš mažumas pasaulyje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl Afrikos kilmės asmenų pagrindinių teisių Europoje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl Afrikos kilmės asmenų pagrindinių teisių Europoje (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl teisės į taikų protestą ir proporcingo jėgos naudojimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl teisės į taikų protestą ir proporcingo jėgos naudojimo (6),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2016 m. birželio mėn. įsteigta ES kovos su rasizmu, ksenofobija ir kitų formų netolerancija aukšto lygio grupė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2016 m. birželio mėn. įsteigta ES kovos su rasizmu, ksenofobija ir kitų formų netolerancija aukšto lygio grupė,

| — | atsižvelgdamas į Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija (angl. ECRI) bendrąsias politikos rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija (angl. ECRI) bendrąsias politikos rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojo 2020 m. birželio 2 d. vaizdo spaudos konferenciją, surengtą kitą dieną po George’o Floydo mirties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojo 2020 m. birželio 2 d. vaizdo spaudos konferenciją, surengtą kitą dieną po George’o Floydo mirties,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 5 d. pasikeitimą nuomonėmis dėl George’o Floydo atvejo Parlamento Žmogaus teisių pakomitetyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 5 d. pasikeitimą nuomonėmis dėl George’o Floydo atvejo Parlamento Žmogaus teisių pakomitetyje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. paskelbtą FRA vadovą „Neteisėto profiliavimo prevencija dabar ir ateityje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. paskelbtą FRA vadovą „Neteisėto profiliavimo prevencija dabar ir ateityje“,

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos Protokolą Nr. 12, kuriuo draudžiama diskriminacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos Protokolą Nr. 12, kuriuo draudžiama diskriminacija,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. rugsėjo 19 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją dėl Europos policijos etikos kodekso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. rugsėjo 19 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją dėl Europos policijos etikos kodekso,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo ir JT Rasinės diskriminacijos panaikinimo komiteto (angl. CERD) bendrąsias rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo ir JT Rasinės diskriminacijos panaikinimo komiteto (angl. CERD) bendrąsias rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 28 d. JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet pareiškimą, kuriuo pasmerkiamas George’o Floydo nužudymas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 28 d. JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet pareiškimą, kuriuo pasmerkiamas George’o Floydo nužudymas,

| — | atsižvelgdamas į pareiškimą dėl protestų prieš sisteminį rasizmą Jungtinėse Amerikos Valstijose, kurį 2020 m. birželio 5 d. parengė nepriklausomi JT žmogaus teisių tarybos specialiųjų procedūrų ekspertai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pareiškimą dėl protestų prieš sisteminį rasizmą Jungtinėse Amerikos Valstijose, kurį 2020 m. birželio 5 d. parengė nepriklausomi JT žmogaus teisių tarybos specialiųjų procedūrų ekspertai,

| — | atsižvelgdamas į Durbano deklaraciją ir 2002 m. veiksmų programą, su ja susijusius tolesnius veiksmus ir JT specialiojo pranešėjo šiuolaikinių rasizmo, rasinės diskriminacijos, ksenofobijos ir susijusios netolerancijos formų klausimais pranešimą dėl kovos su rasizmu, rasine diskriminacija ir susijusiomis netolerancijos formomis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Durbano deklaraciją ir 2002 m. veiksmų programą, su ja susijusius tolesnius veiksmus ir JT specialiojo pranešėjo šiuolaikinių rasizmo, rasinės diskriminacijos, ksenofobijos ir susijusios netolerancijos formų klausimais pranešimą dėl kovos su rasizmu, rasine diskriminacija ir susijusiomis netolerancijos formomis,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį Afrikos kilmės asmenų dešimtmetį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį Afrikos kilmės asmenų dešimtmetį,

| — | atsižvelgdamas į JAV Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JAV Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi 2020 m. gegužės 25 d. 46 metų neginkluotas afroamerikietis vyras George Floyd Mineapolyje (Minesotos valstija) buvo areštuotas dėl tariamo atsiskaitymo padirbta kupiūra ir nužudytas po to, kai baltaodis policijos pareigūnas keliu laikė prispaudęs jo kaklą 8 minutes ir 46 sekundes; kadangi George Floyd ne kartą kartojo, kad negali kvėpuoti; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2020 m. gegužės 25 d. 46 metų neginkluotas afroamerikietis vyras George Floyd Mineapolyje (Minesotos valstija) buvo areštuotas dėl tariamo atsiskaitymo padirbta kupiūra ir nužudytas po to, kai baltaodis policijos pareigūnas keliu laikė prispaudęs jo kaklą 8 minutes ir 46 sekundes; kadangi George Floyd ne kartą kartojo, kad negali kvėpuoti;

| B. | kadangi George’o Floydo mirtis yra dar vienas iš daugybės perteklinio policijos pareigūnų jėgos naudojimo ir nužudymo pavyzdžių, ir dėl šios mirties įsiplieskė masinės demonstracijos ir protestai prieš rasimą ir policijos žiaurumą visoje JAV ir pasaulyje; |
| --- | --- |

B.

kadangi George’o Floydo mirtis yra dar vienas iš daugybės perteklinio policijos pareigūnų jėgos naudojimo ir nužudymo pavyzdžių, ir dėl šios mirties įsiplieskė masinės demonstracijos ir protestai prieš rasimą ir policijos žiaurumą visoje JAV ir pasaulyje;

| C. | kadangi po masinių protestų policijos pareigūnui Derekui Chauvinui kaltinimai dėl trečiojo laipsnio nužudymo be tikslo nužudyti buvo pakeisti kaltinimais dėl antrojo laipsnio nužudymo ir žmogžudyste, už kuriuos skiriama maksimali apibendrinta 35 metų laisvės atėmimo bausmė; kadangi trys kiti policijos pareigūnai, kurie dalyvavo sulaikant George’ą Floydą buvo atleisti ir jiems pateikti kaltinimai dėl pagalbos ir bendrininkavimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi po masinių protestų policijos pareigūnui Derekui Chauvinui kaltinimai dėl trečiojo laipsnio nužudymo be tikslo nužudyti buvo pakeisti kaltinimais dėl antrojo laipsnio nužudymo ir žmogžudyste, už kuriuos skiriama maksimali apibendrinta 35 metų laisvės atėmimo bausmė; kadangi trys kiti policijos pareigūnai, kurie dalyvavo sulaikant George’ą Floydą buvo atleisti ir jiems pateikti kaltinimai dėl pagalbos ir bendrininkavimo;

| D. | kadangi smurtas ir nuosavybės naikinimas neišspręs įsigalėjusios diskriminacijos problemos ir turi būti griežtai pasmerkti; kadangi protestuotojai turi taikiai išreikšti savo reikalavimus dėl teisingumo, o policija ir kitos saugumo pajėgos turi susilaikyti nuo tolesnio dabartinės įtemptos padėties eskalavimo naudodamos pernelyg didelę jėgą; |
| --- | --- |

D.

kadangi smurtas ir nuosavybės naikinimas neišspręs įsigalėjusios diskriminacijos problemos ir turi būti griežtai pasmerkti; kadangi protestuotojai turi taikiai išreikšti savo reikalavimus dėl teisingumo, o policija ir kitos saugumo pajėgos turi susilaikyti nuo tolesnio dabartinės įtemptos padėties eskalavimo naudodamos pernelyg didelę jėgą;

| E. | kadangi po George’o Floydo mirties surengti protestai turi ilgą protestų prieš policijos žiaurumą ir rasizmą JAV istoriją; kadangi beveik 40 proc. JAV kalinimo įstaigose laikomų asmenų yra juodaodžiai ir kiti nebaltaodžiai, nors jie sudaro 13 proc. visų gyventojų; kadangi policijos sulaikytų juodaodžių asmenų mirtingumo lygis JAV yra šešis kartus didesnis, palyginti su baltaodžiais, ir tris kartus didesnis, palyginti su ispanų kilmės gyventojais (7), tą patį galima pasakyti apie perteklinės arba mirtinos jėgos panaudojimą, kuri buvo neproporcinga nebaltaodžių asmenų atžvilgiu; |
| --- | --- |

E.

kadangi po George’o Floydo mirties surengti protestai turi ilgą protestų prieš policijos žiaurumą ir rasizmą JAV istoriją; kadangi beveik 40 proc. JAV kalinimo įstaigose laikomų asmenų yra juodaodžiai ir kiti nebaltaodžiai, nors jie sudaro 13 proc. visų gyventojų; kadangi policijos sulaikytų juodaodžių asmenų mirtingumo lygis JAV yra šešis kartus didesnis, palyginti su baltaodžiais, ir tris kartus didesnis, palyginti su ispanų kilmės gyventojais (7), tą patį galima pasakyti apie perteklinės arba mirtinos jėgos panaudojimą, kuri buvo neproporcinga nebaltaodžių asmenų atžvilgiu;

| F. | kadangi per protestus, įskaitant protestus Mineapolyje, įvyko keletas pavienių smurtinių incidentų; |
| --- | --- |

F.

kadangi per protestus, įskaitant protestus Mineapolyje, įvyko keletas pavienių smurtinių incidentų;

| G. | kadangi prezidentas D. Trump pasiuntė nacionalinę gvardiją; |
| --- | --- |

G.

kadangi prezidentas D. Trump pasiuntė nacionalinę gvardiją;

| H. | kadangi reakcinga ir provokuojanti JAV prezidento retorika, įskaitant jo grasinimus pasiųsti JAV kariuomenę, jei nesiliaus vykstantys protestai, tik dar labiau sustiprino protestus; |
| --- | --- |

H.

kadangi reakcinga ir provokuojanti JAV prezidento retorika, įskaitant jo grasinimus pasiųsti JAV kariuomenę, jei nesiliaus vykstantys protestai, tik dar labiau sustiprino protestus;

| I. | kadangi CNN žurnalistas Omar Jimenez ir jo bendradarbiai buvo areštuoti tuo metu, kai rengė reportažą iš Mineapolyje vykstančio protesto ir vėliau buvo paleisti patvirtinus, kad jie yra žiniasklaidos darbuotojai; kadangi nemažai daliai žurnalistų buvo neleidžiama laisvai rengti reportažų apie demonstracijas, nepaisant to, kad jie rodė spaudos darbuotojų pažymėjimus, be to, policijos pajėgos užpuolė daugybę žurnalistų ir kai kurie iš jų buvo sunkiai sužaloti; |
| --- | --- |

I.

kadangi CNN žurnalistas Omar Jimenez ir jo bendradarbiai buvo areštuoti tuo metu, kai rengė reportažą iš Mineapolyje vykstančio protesto ir vėliau buvo paleisti patvirtinus, kad jie yra žiniasklaidos darbuotojai; kadangi nemažai daliai žurnalistų buvo neleidžiama laisvai rengti reportažų apie demonstracijas, nepaisant to, kad jie rodė spaudos darbuotojų pažymėjimus, be to, policijos pajėgos užpuolė daugybę žurnalistų ir kai kurie iš jų buvo sunkiai sužaloti;

| J. | kadangi ES yra įsipareigojusi remti saviraiškos ir informacijos laisvę bei susirinkimų ir asociacijų laisvę; kadangi pagal Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) jurisprudenciją visi pagrindinių teisių apribojimai turi derėti su teisėtumo, būtinumo ir proporcingumo principais; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES yra įsipareigojusi remti saviraiškos ir informacijos laisvę bei susirinkimų ir asociacijų laisvę; kadangi pagal Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) jurisprudenciją visi pagrindinių teisių apribojimai turi derėti su teisėtumo, būtinumo ir proporcingumo principais;

| K. | kadangi, kaip nustatyta EŽTK 10 straipsnyje, naudojimasis šiomis laisvėmis, kadangi tai susiję su pareigomis bei atsakomybe, gali būti sąlygojamas tokių formalumų, sąlygų, apribojimų ar bausmių, kurias numato įstatymas ir kurios demokratinėje visuomenėje būtinos valstybės saugumo, teritorinio vientisumo ar viešosios tvarkos interesams, siekiant užkirsti kelią teisės pažeidimams ir nusikaltimams, žmonių sveikatai bei moralei, taip pat kitų asmenų orumui ar teisėms apsaugoti, užkirsti kelią konfidencialios informacijos atskleidimui ar teisminės valdžios autoritetui ir nešališkumui garantuoti; |
| --- | --- |

K.

kadangi, kaip nustatyta EŽTK 10 straipsnyje, naudojimasis šiomis laisvėmis, kadangi tai susiję su pareigomis bei atsakomybe, gali būti sąlygojamas tokių formalumų, sąlygų, apribojimų ar bausmių, kurias numato įstatymas ir kurios demokratinėje visuomenėje būtinos valstybės saugumo, teritorinio vientisumo ar viešosios tvarkos interesams, siekiant užkirsti kelią teisės pažeidimams ir nusikaltimams, žmonių sveikatai bei moralei, taip pat kitų asmenų orumui ar teisėms apsaugoti, užkirsti kelią konfidencialios informacijos atskleidimui ar teisminės valdžios autoritetui ir nešališkumui garantuoti;

| L. | kadangi, remiantis ES sutarties 4 straipsnio 2 dalimi, ES „gerbia esmines valstybines [valstybių narių] funkcijas, įskaitant valstybės teritorinio vientisumo, viešosios tvarkos bei nacionalinio saugumo užtikrinimą“; kadangi „kiekviena valstybė narė išimtinai išlieka atsakinga visų pirma už savo nacionalinį saugumą“; |
| --- | --- |

L.

kadangi, remiantis ES sutarties 4 straipsnio 2 dalimi, ES „gerbia esmines valstybines [valstybių narių] funkcijas, įskaitant valstybės teritorinio vientisumo, viešosios tvarkos bei nacionalinio saugumo užtikrinimą“; kadangi „kiekviena valstybė narė išimtinai išlieka atsakinga visų pirma už savo nacionalinį saugumą“;

| M. | kadangi po George’o Floydo mirties ir protestų JAV, tūkstančiai žmonių kartu su „Black Lives Matter“ judėjimu surengė eitynes Europos ir kituose pasaulio miestuose, kad paremtų JAV protestuotojus ir protestus prieš rasizmą; kadangi „Black Lives Matter“ judėjimas nėra naujas; |
| --- | --- |

M.

kadangi po George’o Floydo mirties ir protestų JAV, tūkstančiai žmonių kartu su „Black Lives Matter“ judėjimu surengė eitynes Europos ir kituose pasaulio miestuose, kad paremtų JAV protestuotojus ir protestus prieš rasizmą; kadangi „Black Lives Matter“ judėjimas nėra naujas;

| N. | kadangi kai kuriose ES valstybėse narėse dėl protestų sustiprėjo judėjimas prieš juodaodžių ir kitų nebaltaodžių asmenų rasizmą, taip pat buvo prisiminta Europos kolonijinė praeitis ir jos vaidmuo transatlantinėje prekyboje vergais; kadangi ši neteisybė ir nusikaltimai prieš žmoniškumą turėtų būti pripažinti ES ir nacionaliniu lygmenimis ir sprendžiami instituciniu lygmeniu ir ugdymo įstaigose; |
| --- | --- |

N.

kadangi kai kuriose ES valstybėse narėse dėl protestų sustiprėjo judėjimas prieš juodaodžių ir kitų nebaltaodžių asmenų rasizmą, taip pat buvo prisiminta Europos kolonijinė praeitis ir jos vaidmuo transatlantinėje prekyboje vergais; kadangi ši neteisybė ir nusikaltimai prieš žmoniškumą turėtų būti pripažinti ES ir nacionaliniu lygmenimis ir sprendžiami instituciniu lygmeniu ir ugdymo įstaigose;

| O. | kadangi tarptautinėje bendruomenėje buvo girdimi balsai, griežtai nepritarę pertekliniam jėgos panaudojimui, pasmerkę bet kokios rūšies smurtą ir rasizmą bei raginę visus tokius incidentus tirti greitai, veiksmingai ir visapusiškai gerbiant teisinės valstybės principą ir žmogaus teises; kadangi ES institucijų vadovai turėtų viešai ir be išlygų pasmerkti rasizmą ir policijos brutalumą, dėl kurio gyvybės neteko George Floyd ir kiti asmenys; |
| --- | --- |

O.

kadangi tarptautinėje bendruomenėje buvo girdimi balsai, griežtai nepritarę pertekliniam jėgos panaudojimui, pasmerkę bet kokios rūšies smurtą ir rasizmą bei raginę visus tokius incidentus tirti greitai, veiksmingai ir visapusiškai gerbiant teisinės valstybės principą ir žmogaus teises; kadangi ES institucijų vadovai turėtų viešai ir be išlygų pasmerkti rasizmą ir policijos brutalumą, dėl kurio gyvybės neteko George Floyd ir kiti asmenys;

| P. | kadangi demokratija, teisinės valstybės principas ir pagrindinės teisės yra svarbiausi ES teisėje įtvirtinti principai; kadangi šie bendrieji principai ir vertybės turėtų padėti mums suvienyti jėgas kovojant su neteisybe, rasizmu ir visų formų diskriminacija; |
| --- | --- |

P.

kadangi demokratija, teisinės valstybės principas ir pagrindinės teisės yra svarbiausi ES teisėje įtvirtinti principai; kadangi šie bendrieji principai ir vertybės turėtų padėti mums suvienyti jėgas kovojant su neteisybe, rasizmu ir visų formų diskriminacija;

| Q. | kadangi teisė į vienodas sąlygas ir nediskriminavimą yra pamatinė teisė, įtvirtinta Sutartyse ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ir ji turėtų būti visiškai užtikrinama; |
| --- | --- |

Q.

kadangi teisė į vienodas sąlygas ir nediskriminavimą yra pamatinė teisė, įtvirtinta Sutartyse ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ir ji turėtų būti visiškai užtikrinama;

| R. | kadangi pagal Pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnio 1 dalį draudžiama bet kokia diskriminacija bet kokiu pagrindu, pvz., dėl lyties, rasės, odos spalvos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitų pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo aplinkybių, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos; |
| --- | --- |

R.

kadangi pagal Pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnio 1 dalį draudžiama bet kokia diskriminacija bet kokiu pagrindu, pvz., dėl lyties, rasės, odos spalvos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitų pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo aplinkybių, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos;

| S. | kadangi ES šūkis „Suvienijusi įvairovę“ apima ne tik pilietybę, bet ir pirmiau minėtus aspektus; |
| --- | --- |

S.

kadangi ES šūkis „Suvienijusi įvairovę“ apima ne tik pilietybę, bet ir pirmiau minėtus aspektus;

| T. | kadangi rasizmas kelia susirūpinimą visame pasaulyje ir kadangi rasistinis ir ksenofobinis požiūris yra paplitęs visame pasaulyje; |
| --- | --- |

T.

kadangi rasizmas kelia susirūpinimą visame pasaulyje ir kadangi rasistinis ir ksenofobinis požiūris yra paplitęs visame pasaulyje;

| U. | kadangi struktūrinis rasizmas taip pat atsispindi socialinėje ir ekonominėje nelygybėje bei skurde ir šie veiksniai sąveikauja ir stiprina vieni kitus; kadangi tai ypač pastebima darbo rinkoje, kurioje mažiausių garantijų darbus dirba spalvotieji, bet akivaizdu ir apsirūpinimo būstu bei švietimo srityse; kadangi veiksmai, kuriais siekiama lygybės ir kovojama su struktūriniu rasizmu, turi būti vykdomi suderintai ir sistemingai; |
| --- | --- |

U.

kadangi struktūrinis rasizmas taip pat atsispindi socialinėje ir ekonominėje nelygybėje bei skurde ir šie veiksniai sąveikauja ir stiprina vieni kitus; kadangi tai ypač pastebima darbo rinkoje, kurioje mažiausių garantijų darbus dirba spalvotieji, bet akivaizdu ir apsirūpinimo būstu bei švietimo srityse; kadangi veiksmai, kuriais siekiama lygybės ir kovojama su struktūriniu rasizmu, turi būti vykdomi suderintai ir sistemingai;

| V. | kadangi, remiantis FRA duomenimis, rasinė diskriminacija ir įžeidinėjimas ir toliau yra įprastas reiškinys visoje Europos Sąjungoje (8); kadangi rasinės ir etninės mažumos internete ir fizinėje aplinkoje tampa įžeidimų, smurto ir neapykantą kurstančių kalbų aukomis; kadangi ES rasinės ir etninės mažumos visose srityse patiria struktūrinę diskriminaciją, įskaitant apgyvendinimą, sveikatos priežiūrą, užimtumą ir ugdymą; |
| --- | --- |

V.

kadangi, remiantis FRA duomenimis, rasinė diskriminacija ir įžeidinėjimas ir toliau yra įprastas reiškinys visoje Europos Sąjungoje (8); kadangi rasinės ir etninės mažumos internete ir fizinėje aplinkoje tampa įžeidimų, smurto ir neapykantą kurstančių kalbų aukomis; kadangi ES rasinės ir etninės mažumos visose srityse patiria struktūrinę diskriminaciją, įskaitant apgyvendinimą, sveikatos priežiūrą, užimtumą ir ugdymą;

| W. | kadangi FRA apklausoje nustatyta, jog rasinės grupės, kurios Europoje labiausiai nukenčia nuo rasizmo ir diskriminacijos dėl etninės arba imigrantų kilmės, yra romai, asmenys iš Šiaurės Afrikos ir Užsachario Afrikos (9); kadangi FRA apklausose taip pat pranešama apie didelio masto musulmonų (10) ir žydų (11) diskriminaciją bei prieš juos nukreiptą rasizmą; |
| --- | --- |

W.

kadangi FRA apklausoje nustatyta, jog rasinės grupės, kurios Europoje labiausiai nukenčia nuo rasizmo ir diskriminacijos dėl etninės arba imigrantų kilmės, yra romai, asmenys iš Šiaurės Afrikos ir Užsachario Afrikos (9); kadangi FRA apklausose taip pat pranešama apie didelio masto musulmonų (10) ir žydų (11) diskriminaciją bei prieš juos nukreiptą rasizmą;

| X. | kadangi rasistinis ir ksenofobinis požiūris, kurio laikosi tam tikrų nuomonių formuotojai ir politikai visoje ES, skatina socialinę aplinką, kurioje sudaromos palankios sąlygos rasizmui, diskriminacijai ir neapykantos nusikaltimams; kadangi šią padėtį dar labiau pakursto populistiniai ir ekstremistų judėjimai, kurie bando suskaldyti mūsų visuomenę; kadangi tokie veiksmai prieštarauja bendrosioms Europos vertybėms, kurioms pritarė visos valstybės narės; |
| --- | --- |

X.

kadangi rasistinis ir ksenofobinis požiūris, kurio laikosi tam tikrų nuomonių formuotojai ir politikai visoje ES, skatina socialinę aplinką, kurioje sudaromos palankios sąlygos rasizmui, diskriminacijai ir neapykantos nusikaltimams; kadangi šią padėtį dar labiau pakursto populistiniai ir ekstremistų judėjimai, kurie bando suskaldyti mūsų visuomenę; kadangi tokie veiksmai prieštarauja bendrosioms Europos vertybėms, kurioms pritarė visos valstybės narės;

| Y. | kadangi policijos ir teisėsaugos pajėgų darbo tikslas yra ginti ES žmonių saugumą ir apsaugoti juos nuo nusikaltimų, terorizmo ir neteisėtos veiklos arba veiksmų ir taikyti įstatymus, o kartais tai tenka daryti sudėtingomis aplinkybėmis; kadangi policijos pareigūnai dažnai rizikuoja savo gyvybe, kad apsaugotų kitus; |
| --- | --- |

Y.

kadangi policijos ir teisėsaugos pajėgų darbo tikslas yra ginti ES žmonių saugumą ir apsaugoti juos nuo nusikaltimų, terorizmo ir neteisėtos veiklos arba veiksmų ir taikyti įstatymus, o kartais tai tenka daryti sudėtingomis aplinkybėmis; kadangi policijos pareigūnai dažnai rizikuoja savo gyvybe, kad apsaugotų kitus;

| Z. | kadangi rasizmas, diskriminacija ir perteklinis arba mirtinas policijos jėgos panaudojimas vyksta ir ES; kadangi tam tikrų valstybių narių teisėsaugos institucijos buvo kritikuojamos dėl perteklinio jėgos naudojimo; kadangi tais atvejais, kai asmuo susiduria su policininku arba kitu valstybės pareigūnu, fizinės jėgos, kuri nebuvo griežtai būtina atsižvelgiant į paties asmens elgesį, panaudojimas pažemina žmogaus orumą ir tai iš esmės yra Europos žmogaus teisių konvencijos 3 straipsnyje nustatytos teisės pažeidimas (12); kadangi neproporcingą jėgos panaudojimą reikėtų griežtai smerkti; |
| --- | --- |

Z.

kadangi rasizmas, diskriminacija ir perteklinis arba mirtinas policijos jėgos panaudojimas vyksta ir ES; kadangi tam tikrų valstybių narių teisėsaugos institucijos buvo kritikuojamos dėl perteklinio jėgos naudojimo; kadangi tais atvejais, kai asmuo susiduria su policininku arba kitu valstybės pareigūnu, fizinės jėgos, kuri nebuvo griežtai būtina atsižvelgiant į paties asmens elgesį, panaudojimas pažemina žmogaus orumą ir tai iš esmės yra Europos žmogaus teisių konvencijos 3 straipsnyje nustatytos teisės pažeidimas (12); kadangi neproporcingą jėgos panaudojimą reikėtų griežtai smerkti;

| AA. | kadangi FRA pranešė, jog juodaodžiai ir kiti nebaltaodžiai asmenys ES patiria rasinį ir diskriminuojantį profiliavimą; kadangi ketvirtadalis FRA apklaustų Afrikos kilmės asmenų per 5 metus iki apklausos buvo sustabdyti policijos, o 41 proc. apklaustųjų nurodė, kad paskutinį kartą buvo sustabdyti dėl rasinio profiliavimo (13); |
| --- | --- |

AA.

kadangi FRA pranešė, jog juodaodžiai ir kiti nebaltaodžiai asmenys ES patiria rasinį ir diskriminuojantį profiliavimą; kadangi ketvirtadalis FRA apklaustų Afrikos kilmės asmenų per 5 metus iki apklausos buvo sustabdyti policijos, o 41 proc. apklaustųjų nurodė, kad paskutinį kartą buvo sustabdyti dėl rasinio profiliavimo (13);

| AB. | kadangi dauguma (63 proc.) policijos įvykdytų rasinių fizinių išpuolių aukų nepranešė apie incidentą dėl to, kad, jų manymu, pranešimas nieko nepakeistų (34 proc.) arba dėl to, kad jie nepasitiki policija arba jos bijo (28 proc.) (14); kadangi nuo policijos smurto nukentėjusioms aukoms reikia užtikrinti apsaugą ir galimybę kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

AB.

kadangi dauguma (63 proc.) policijos įvykdytų rasinių fizinių išpuolių aukų nepranešė apie incidentą dėl to, kad, jų manymu, pranešimas nieko nepakeistų (34 proc.) arba dėl to, kad jie nepasitiki policija arba jos bijo (28 proc.) (14); kadangi nuo policijos smurto nukentėjusioms aukoms reikia užtikrinti apsaugą ir galimybę kreiptis į teismą;

| AC. | kadangi ESBO / Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (angl. ODIHR) metinėje neapykantos nusikaltimų ataskaitoje nustatyta, kad juodaodžiai ir kiti nebaltaodžiai asmenys dažnai tampa smurto dėl rasizmo taikiniais, tačiau daugumoje valstybių aukoms trūksta teisinės pagalbos ir finansinės paramos, kuri padėtų joms atsigauti po smurtinių išpuolių; |
| --- | --- |

AC.

kadangi ESBO / Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (angl. ODIHR) metinėje neapykantos nusikaltimų ataskaitoje nustatyta, kad juodaodžiai ir kiti nebaltaodžiai asmenys dažnai tampa smurto dėl rasizmo taikiniais, tačiau daugumoje valstybių aukoms trūksta teisinės pagalbos ir finansinės paramos, kuri padėtų joms atsigauti po smurtinių išpuolių;

| AD. | kadangi ES institucijos turi imtis konkrečių priemonių struktūrinio rasizmo, diskriminacijos ir rasinių ir etninių mažumų grupių nepakankamo atstovavimo ES struktūrose problemai spręsti; |
| --- | --- |

AD.

kadangi ES institucijos turi imtis konkrečių priemonių struktūrinio rasizmo, diskriminacijos ir rasinių ir etninių mažumų grupių nepakankamo atstovavimo ES struktūrose problemai spręsti;

| AE. | kadangi mūsų visuomenėje reikia pradėti kovą su rasizmu ir diskriminacija ir prisiimti bendrą atsakomybę; kadangi Europos Sąjunga turi skubiai įvertinti struktūrinio rasizmo ir diskriminacijos, kurią patiria dauguma mažumos grupių, problemą ir įsipareigoti ją spręsti; |
| --- | --- |

AE.

kadangi mūsų visuomenėje reikia pradėti kovą su rasizmu ir diskriminacija ir prisiimti bendrą atsakomybę; kadangi Europos Sąjunga turi skubiai įvertinti struktūrinio rasizmo ir diskriminacijos, kurią patiria dauguma mažumos grupių, problemą ir įsipareigoti ją spręsti;

| 1. | patvirtina, kad juodaodžių gyvybė yra svarbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | griežtai smerkia beprasmišką George’o Floydo mirtį JAV, taip pat panašius nužudymus kitose pasaulio šalyse; reiškia užuojautą jo ir kitų aukų giminėms ir draugams; primygtinai prašo valdžios institucijų išsamiai ištirti šį ir panašius atvejus ir patraukti atsakomybėn atsakingus asmenis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | griežtai smerkia visų formų rasizmą, neapykantą ir smurtą, taip pat bet kokius fizinius arba žodinius išpuolius prieš konkrečios rasinės ar etninės kilmės, religinių įsitikinimų ir tautybės žmones viešoje ir privačioje aplinkoje; primena, kad mūsų visuomenėje nėra vietos rasizmui ir diskriminacijai; prašo Komisijos, Europos Vadovų Tarybos ir Tarybos laikytis griežtos ir ryžtingos pozicijos prieš rasizmą, smurtą ir neteisybę Europoje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybę ir valdžios institucijas imtis ryžtingų veiksmų siekiant spręsti struktūrinio rasizmo ir nelygybės problemą šalyje, kurią atspindi policininkų smurto atvejai; smerkia policijos griežtas priemones prieš taikius JAV protestuotojus ir žurnalistus, ypač apgailestauja dėl JAV prezidento grasinimų dislokuoti JAV kariuomenę; |
| --- | --- |

4.

| 5. | remia naujausius masinius protestus prieš rasizmą ir diskriminaciją, surengtus Europos sostinėse ir įvairiuose pasaulio miestuose po George’o Floydo mirties; atkreipia dėmesį į protestuotojų raginimą pareikšti poziciją dėl priespaudos ir struktūrinio rasizmo Europoje; reiškia solidarumą, pagarbą ir paramą taikiems protestams ir mano, kad mūsų visuomenėje turi baigtis struktūrinis rasizmas ir nelygybė; primena, kad kiekvienas asmuo turi tarptautinėse sutartyse įtvirtintą teisę į taikius protestus; smerkia įvykusius pavienius smurto incidentus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smerkia visų formų baltųjų viršenybę, įskaitant šūkių, kuriais siekiama pakenkti judėjimui „Juodųjų gyvybės svarbios“ arba jį sumenkinti ir sumažinti jo svarbą, naudojimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smerkia kai kurių smurtaujančių demonstrantų vykdytus plėšimus, padegimus, vandalizmą ir viešosios bei privačios nuosavybės naikinimą; smerkia ekstremistines ir antidemokratines jėgas, kurios sąmoningai piktnaudžiauja taikiais protestais, kad paaštrintų konfliktus, ketindamos skleisti netvarką ir anarchiją; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina visus lyderius ir piliečius neišsižadėti vertybių ir tvirčiau skatinti žmogaus teises, demokratiją, lygybę prieš įstatymą ir laisvą bei nepriklausomą žiniasklaidą; smerkia lyderių pareiškimus ir veiksmus, dėl kurių kyla rizika, kad šios vertybės bus pažeistos ir dar labiau padidės susiskaidymas mūsų visuomenėje; pabrėžia, kad šios vertybės yra bendras ES ir JAV bei mūsų transatlantinio bendradarbiavimo pamatas; pažymi, kad svarbu užtikrinti glaudesnį tarpparlamentinį bendradarbiavimą rengiant transatlantinį teisės aktų dialogą, siekiant būsimuose susitikimuose pasikeisti nuomonėmis ir geriausia patirtimi, ir nustatyti teisines kovos su struktūrinio rasizmo problema ir žmogaus teisių apsaugos priemones; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina glaudžiau bendradarbiauti daugiašaliu lygmeniu, siekiant kovoti su rasizmu ir diskriminacija; ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su tarptautiniais subjektais, pvz., su Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO), JT, Afrikos Sąjunga ir Europos Taryba, taip pat su kitais tarptautiniais partneriais, kad su rasizmu būtų kovojama tarptautiniu lygmeniu; palankiai vertina 54 Afrikos šalių prašymą 2020 m. birželio 17 d. JT žmogaus teisių taryboje skubiai surengti diskusijas dėl „dabartinių rasiniu pagrindu padarytų žmogaus teisių pažeidimų, sisteminio rasizmo, policijos žiaurumo ir smurto prieš taikius protestuotojus“; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina ES institucijas, įstaigas, agentūras ir valstybes nares griežtai ir viešai pasmerkti neproporcingą jėgos naudojimą ir rasizmo tendencijas teisėsaugos institucijose visais atvejais ES, JAV ir visame pasaulyje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad kova su rasizmu yra horizontalusis klausimas ir kad į jį reikėtų atsižvelgti visose Sąjungos politikos srityse; primena, kad visiems piliečiams reikėtų suteikti teisę į apsaugą nuo šių individualių ar grupinių nelygybės atvejų, įskaitant teigiamas jų teisių skatinimo ir visapusiško ir vienodo įgyvendinimo priemones; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad 2019 m. kovo 26 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl Afrikos kilmės žmonių pagrindinių teisių ir ragina ES ir valstybes nares kuo greičiau ją įgyvendinti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ypač nerimauja dėl praneštų atvejų apie dešiniojo sparno ekstremizmą saugumo pajėgose, kuris pastaraisiais metais paaiškėjo ES (15); |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina ES institucijas ir valstybes nares oficialiai pripažinti praeities pažeidimus ir nusikaltimus, padarytus prieš juodaodžius ir kitus nebaltaodžius asmenis bei romus; pareiškia, kad vergovė yra nusikaltimas žmoniškumui ir ragina gruodžio 2 d. paskelbti prekybos vergais panaikinimo paminėjimo diena Europoje; ragina valstybes nares į mokyklų mokymo programas įtraukti juodaodžių ir kitų nebaltaodžių asmenų bei romų istoriją; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pakartoja, kad ugdymas atlieka esminį vaidmenį dekonstruojant išankstines nuostatas ir stereotipus, skatinant toleranciją ir suprantant įvairovę, ir atkreipia dėmesį į tai, kad ugdymas yra pagrindinė priemonė, padedanti užbaigti struktūrinę diskriminaciją ir rasizmą mūsų visuomenėje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina valstybes nares pasmerkti tokias rasistines ir afrofobiškas tradicijas, kaip veido išsipaišymas juodai, bei jų atsisakyti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kviečia ES lyderius artimiausiu metu suorganizuoti aukščiausiojo lygio Europos kovos su rasizmu susitikimą, kuriame būtų aptarta struktūrinės diskriminacijos problema Europoje; primygtinai prašo Komisijos pateikti išsamią kovos su rasizmu ir diskriminacija strategiją ir ES sistemą, skirtą nacionaliniams kovos su rasizmu veiksmų planams, įskaitant specialią dalį, kurioje aptariama kova su šiuo reiškiniu teisėsaugos tarnybose kartu atsižvelgiant į tarpsektorinį požiūrį; primygtinai ragina Tarybą sukurti atskiros sudėties Lygybės reikalų tarybą; ragina ES institucijas sudaryti tarpžinybinę kovos su rasizmu ir diskriminacija ES lygmeniu darbo grupę; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina valstybes nares, glaudžiai bendradarbiaujant su pilietine visuomene ir atitinkamomis bendruomenėmis, skatinti kovos su diskriminacija politiką visose srityse ir parengti nacionalinius kovos su rasizmu veiksmų planus, kuriuose būtų aptartos tokios sritys kaip ugdymas, apgyvendinimas, sveikata, užimtumas, policijos veikla, socialinės paslaugos, teisingumo sistema ir politinis dalyvavimas bei atstovavimas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prašo, kad visose kovos su diskriminacija politikos srityse būtų laikomasi tarpsektorinio ir lyčių aspektu grindžiamo požiūrio siekiant kovoti su daugialype diskriminacija; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primygtinai ragina valstybes nares sustiprinti priemones, kuriomis būtų didinama policijos pajėgų įvairovė, ir sukurti policijos ir bendruomenių dialogo ir bendradarbiavimo sistemas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | skubiai ragina Europos Sąjungoje kovoti su diskriminacija visais pagrindais, todėl ragina Tarybą nedelsiant atblokuoti ir užbaigti derybas dėl horizontaliosios direktyvos dėl nediskriminavimo, kuri buvo užblokuota nuo 2008 m., kai Komisija pateikė pasiūlymą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smerkia visų rūšių neapykantos nusikaltimus internete ir fizinėje aplinkoje, kurie ES daromi kasdien, ir primena, kad saviraiškos laisvė neapima rasistinės ir ksenofobiškos retorikos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prašo, kad valstybės narės įgyvendintų ir tinkamai vykdytų 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis, visų pirma tiriant šališkus nusikaltimų motyvus, susijusius su rase, nacionaline arba etnine kilme, ir užtikrinant, kad apie nusikaltimus būtų pranešta, kad jie būtų ištirti, kad būtų vykdomas baudžiamasis persekiojimas ir skiriamos sankcijos; taip pat ragina Komisiją, kai tinkama, peržiūrėti ir persvarstyti šį pamatinį sprendimą ir tai, kaip jis įgyvendinamas, taip pat imtis veiksmų prieš valstybes nares, kurios visiškai jo neįgyvendina; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena valstybėms narėms, kad turėtų būti sukurti nepriklausomi skundų dėl policijos veiksmų nagrinėjimo mechanizmai, kad būtų galima tirti netinkamo policijos pareigūnų elgesio bei piktnaudžiavimo įgaliojimais atvejus; pabrėžia, kad norint užtikrinti demokratinę policijos veiklą būtina, kad policija būtų atskaitinga už savo veiksmus prieš įstatymą, valdžios institucijas ir visą visuomenę, kuriai ji tarnauja; mano, kad pagrindinis reikalavimas siekiant užtikrinti atskaitomybę yra veiksmingų ir efektyvių priežiūros priemonių išlaikymas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų siekiant savanoriškai surinkti anoniminius papildomus duomenis, suskirstytus pagal rasę ir etninę kilmę (kaip apibrėžta ES rasinės lygybės direktyvoje); mano, kad, jei būtų renkami duomenys apie etninę diskriminaciją ir neapykantos nusikaltimus, tai turėtų būti daroma tik siekiant nustatyti rasizmo ir diskriminacinių kalbų bei veiksmų priežastis ir kovoti su šiais reiškiniais, vadovaujantis nacionalinėmis teisinėmis sistemomis ir ES duomenų apsaugos teisės aktais; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pažymi, kad Komisija pateiks pirmąją savo metinę ataskaitą apie teisinę valstybę, kurios taikymo sritis ribota; pakartoja Europos Parlamento raginimus nustatyti išsamų demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmą, kuriame turėtų būti numatyta dabartinės padėties, susijusios su rasizmu ir diskriminacija visose ES valstybėse narėse, stebėsena; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smerkia rasinį ir etninį profiliavimą, kurį naudoja policija ir teisėsaugos institucijos, ir mano, kad policija ir teisėsaugos pajėgos privalo demonstruoti pavyzdinę kovą su rasizmu ir diskriminacija; ragina ES ir valstybes nares parengti kovos su diskriminacija politiką ir priemones ir liautis vykdyti visų formų rasinį ar etninį profiliavimą baudžiamosios teisėsaugos institucijose, taikant kovos su terorizmu priemones ir vykdant imigracijos kontrolę; visų pirma pažymi, kad naujos technologijos, skirtos naudoti teisėsaugos institucijose, turi būti sukurtos ir naudojamos taip, kad nesukeltų rasinės ir etninių mažumų diskriminavimo rizikos; siūlo imtis veiksmų siekiant stiprinti policijos ir teisėsaugos pajėgų darbuotojų mokymą apie strategiją, kaip kovoti su rasizmu ir diskriminacija, ir kaip užkirsti kelią rasiniam profiliavimui, jį nustatyti ir kaip į jį reaguoti; ragina valstybes nares nubausti už policijos žiaurumo ir piktnaudžiavimo atvejus atsakingus asmenis ir tinkamai juos ištirti, patraukti atsakomybėn atsakingus asmenis ir skirti jiems sankcijas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smerkia valstybės institucijų naudojamą smurtą ir neproporcingus intervencinius veiksmus; skatina atitinkamas institucijas užtikrinti, kad atvejai, kuriais, kaip įtariama ar kaltinama, buvo panaudota neproporcinga jėga, būtų skaidriai, nešališkai, nepriklausomai ir veiksmingai ištiriami; primena, kad teisėsaugos institucijos visada turi būti laikomos atsakingomis už savo pareigų vykdymą ir atitinkamų teisinių ir operatyvinių nuostatų laikymąsi, visų pirma JT pagrindinių principų dėl teisėsaugos pareigūnų jėgos ir šaunamųjų ginklų panaudojimo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad atvejai, kai teisėsaugos institucijos naudoja jėgą, visuomet atitiktų teisėtumo, proporcingumo, būtinumo principus ir būtų kraštutinė priemonė, taip pat kad tai darant būtų siekiama išsaugoti žmogaus gyvybę ir fizinę neliečiamybę; pažymi, kad perteklinis jėgos naudojimas prieš minią pažeidžia proporcingumo principą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primena, kad piliečiai turi teisę filmuoti policijos smurto scenas, kurios gali būti naudojamos kaip įrodymai, ir kad policija ar atsakinga valdžia jokiu būdu neturėtų nei grasinti filmuojantiems žmonėms, nei versti jų sunaikinti įrodymus ar atiduoti savo daiktus, siekdama užkirsti jiems kelią liudyti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | prašo Komisijos sudaryti nepriklausomą ekspertų grupę ir jai pavesti užduotį parengti ES policijos etikos kodeksą, nustatantį principus ir gaires policijos tikslams apibrėžti ir jos veiksmingumui, priežiūrai bei kontrolei teisinės valstybės principu besivadovaujančiose demokratinėse visuomenėse užtikrinti, kurios taip pat padėtų policijos subjektams savo kasdieniame darbe tinkamai užtikrinti rasizmo, diskriminacijos ir etninio profiliavimo draudimą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi, kad spaudos laisvė yra pagrindinis bet kokios demokratijos ramstis; atkreipia dėmesį į svarbų žurnalistų ir fotožurnalistų vaidmenį pranešant apie neproporcingo smurto atvejus ir smerkia visus atvejus, kai jie sąmoningai pasirenkami taikiniais; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina atitinkamas ES agentūras, įskaitant FRA, Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūrą (CEPOL) ir Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūrą (Europolas), kad jos, atsižvelgdamos į savo atitinkamus įgaliojimus, imtųsi kovoti su rasizmu ir diskriminacija; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina kitoje DFP prisiimti rimtą kovos su rasizmu ir diskriminacija visoje ES finansavimo įsipareigojimą; apgailestauja dėl to, kad antraštinei daliai „Teisingumas, teisės ir vertybės“ pasiūlyta suma persvarstytuose daugiametės finansinės programos pasiūlymuose buvo gerokai sumažinta; ragina Komisiją veiksmingai reaguoti į susirūpinimą dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse vis labiau mažėja erdvės nepriklausomai pilietinei visuomenei; primena, kad svarbu užtikrinti tinkamą finansavimą, siekiant paremti pilietinės visuomenės subjektų, dirbančių kovos su rasizmu ir diskriminacija srityje, veiklą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad subjektai, kurie vykdo diskriminacinę veiklą, nukreiptą prieš bendruomenes, patiriančias diskriminaciją dėl rasės, arba šiuo tikslu priima sprendimus ar įgyvendina priemones, neturėtų būti laikomi atitinkančiais finansavimo iš Sąjungos biudžeto reikalavimus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | smerkia tai, kad ekstremistinės ir ksenofobiškos politinės jėgos visame pasaulyje vis dažniau griebiasi istorinių, statistinių ir mokslinių faktų iškraipymo ir naudojasi simboliais ir retorika, atkartojančiais totalitarinės propagandos aspektus, įskaitant rasizmą, antisemitizmą ir neapykantą mažumoms; |
| --- | --- |

36.

| 37. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui, ES specialiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai ir Jungtinėms Tautoms, JAV prezidentui Donaldui Trumpui ir jo administracijai ir JAV Kongresui. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(2)  OL L 328, 2008 12 6, p. 55.

(3)  OL L 315, 2012 11 14, p. 57.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0032.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0239.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0127.

(7)  https://www.ncbi.nih.gov/pmc/articles/PMC5559881/.

(8)  https://fra.europa.eu/en/news/2019/rising-inequalities-and-harassment-fundamental-rights-protection-falters.

(9)  https://fra.europa.eu/en/publication/2017/second-european-union-minorities-and-discrimination-survey-main-results/.

(10)  https://fra.europa.eu/en/publication/2017/second-european-union-minorities-and-discrimination-survey-muslims-selected

(11)  https://fra.europa.eu/en/publication/2018/experiences-and-perceptions-antisemitism-second-survey-discrimination-and-hate

(12)  2012 m. balandžio 17 d. EŽTT sprendimo Rizvanov prieš Azerbaidžaną 49 punktas.

(13)  FRA, Antroji Europos Sąjungos mažumų ir diskriminacijos apklausa „Būti juodaodžiu ES“, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/c046fe4f-388-11e8-9982-01aa75ed71a1/language-en.

(14)  FRA, Antroji Europos Sąjungos mažumų ir diskriminacijos apklausa „Būti juodaodžiu ES“, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/c046fe4f-f388-11e8-9982-01aa75ed71a1/language-en.

(15)  https://www.dw.com/en/germany-over-500-right-wing-extremists-suspected-in-bundeswehr/a-52152558.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/71

---

P9_TA(2020)0174

Honkongui taikomas Kinijos Liaudies Respublikos nacionalinio saugumo įstatymas ir būtinybė ES ginti Honkongo aukšto lygio autonomiją

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Honkongui taikomo Kinijos Liaudies Respublikos nacionalinio saugumo įstatymo ir dėl būtinybės ES ginti Honkongo aukšto lygio autonomiją (2020/2665(RSP))

(2021/C 362/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. liepos 18 d. rezoliuciją dėl padėties Honkonge (1), 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl Gui Minhai, Kinijoje kalinamo leidėjo, atvejo (2), 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl dingusių be žinios Honkongo knygų leidėjų atvejo (3) ir į savo ankstesnes rekomendacijas, ypač į 2017 m. gruodžio 13 d. rekomendaciją dėl Honkongo praėjus 20 metų po perdavimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. liepos 18 d. rezoliuciją dėl padėties Honkonge (1), 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl Gui Minhai, Kinijoje kalinamo leidėjo, atvejo (2), 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl dingusių be žinios Honkongo knygų leidėjų atvejo (3) ir į savo ankstesnes rekomendacijas, ypač į 2017 m. gruodžio 13 d. rekomendaciją dėl Honkongo praėjus 20 metų po perdavimo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kinijos, ypač į 2018 m. rugsėjo 12 d. (5) ir 2015 m. gruodžio 16 d. (6) rezoliucijas dėl ES ir Kinijos santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kinijos, ypač į 2018 m. rugsėjo 12 d. (5) ir 2015 m. gruodžio 16 d. (6) rezoliucijas dėl ES ir Kinijos santykių,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 28 d. priimtą Kinijos Nacionalinio Liaudies Kongreso rezoliuciją dėl Honkongui taikomo nacionalinio saugumo įstatymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 28 d. priimtą Kinijos Nacionalinio Liaudies Kongreso rezoliuciją dėl Honkongui taikomo nacionalinio saugumo įstatymo,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 22 d. ir 29 d. Komisijos pirmininkės pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai deklaracijas Europos Sąjungos vardu Honkongo klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 22 d. ir 29 d. Komisijos pirmininkės pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai deklaracijas Europos Sąjungos vardu Honkongo klausimu,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 9 d. vykusio 21-ojo ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 9 d. vykusio 21-ojo ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono (YAR) Honkongo pagrindinį įstatymą, kuris priimtas 1990 m. balandžio 4 d. ir įsigaliojo 1997 m. liepos 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono (YAR) Honkongo pagrindinį įstatymą, kuris priimtas 1990 m. balandžio 4 d. ir įsigaliojo 1997 m. liepos 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 22 d. Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Naujos ES strategijos dėl Kinijos elementai“ (JOIN(2016)0030), 2019 m. kovo 12 d. Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „ES ir Kinija. Strateginė perspektyva“ (JOIN(2019)0005) ir 2016 m. liepos 18 d. Tarybos išvadas dėl ES strategijos dėl Kinijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 22 d. Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Naujos ES strategijos dėl Kinijos elementai“ (JOIN(2016)0030), 2019 m. kovo 12 d. Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „ES ir Kinija. Strateginė perspektyva“ (JOIN(2019)0005) ir 2016 m. liepos 18 d. Tarybos išvadas dėl ES strategijos dėl Kinijos,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2019 m. gegužės 8 d. (JOIN(2019)0008), 2017 m. balandžio 26 d. (JOIN(2016)0016) ir 2016 m. balandžio 25 d. (JOIN(2016)0010) bendras ataskaitas „Ypatingasis Administracinis Kinijos Regionas Honkongas. Metinė ataskaita“, taip pat į kitas 20 panašių ankstesnių ataskaitų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2019 m. gegužės 8 d. (JOIN(2019)0008), 2017 m. balandžio 26 d. (JOIN(2016)0016) ir 2016 m. balandžio 25 d. (JOIN(2016)0010) bendras ataskaitas „Ypatingasis Administracinis Kinijos Regionas Honkongas. Metinė ataskaita“, taip pat į kitas 20 panašių ankstesnių ataskaitų,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. Honkonge vykusį 13-ąjį metinį struktūrinį dialogą ir 2019 m. balandžio 1–2 d. Briuselyje vykusį 37-ąjį ES ir Kinijos dialogą žmogaus teisių klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. Honkonge vykusį 13-ąjį metinį struktūrinį dialogą ir 2019 m. balandžio 1–2 d. Briuselyje vykusį 37-ąjį ES ir Kinijos dialogą žmogaus teisių klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 1984 m. gruodžio 19 d. Jungtinės Karalystės vyriausybės ir Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybės bendrą deklaraciją Honkongo klausimu, taip pat žinomą kaip Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendra deklaracija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1984 m. gruodžio 19 d. Jungtinės Karalystės vyriausybės ir Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybės bendrą deklaraciją Honkongo klausimu, taip pat žinomą kaip Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendra deklaracija,

| — | atsižvelgdamas į ES vieningos Kinijos politiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES vieningos Kinijos politiką,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdama į 1966 m. gruodžio 16 d. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1966 m. gruodžio 16 d. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi 1984 m. Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendroje deklaracijoje garantuojama, o 1990 m. Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono (YAR) Honkongo Pagrindiniame įstatyme nustatyta, kad Honkongas išlaikys vykdomosios valdžios, įstatymų leidžiamosios valdžios ir teismų sistemos autonomiją ir nepriklausomumą bei pagrindines teises ir laisves, įskaitant žodžio, susirinkimų, asociacijų ir spaudos laisvę, 50 metų po suvereniteto perdavimo; kadangi YAR Honkongo Pagrindiniame įstatyme išdėstytos nuostatos, kuriomis garantuojamas jo savarankiškumas užtikrinant saugumą ir tvarką, taip pat priimti teisės aktus dėl bet kokių prieš Centrinę Liaudies Vyriausybę nukreiptų veiksmų, susijusių su išdavyste, atsiskyrimu, antivyriausybine arba ardomąja veikla; kadangi tiek bendroje deklaracijoje, tiek Pagrindiniame įstatyme yra įtvirtintas principas „viena šalis – dvi sistemos“, dėl kurio susitarė Kinija ir Jungtinė Karalystė; kadangi Kinijos Liaudies Respublika taip pat pasirašė ir ratifikavo tarptautinius susitarimus dėl šių teisių ir tokiu būdu pripažino žmogaus teisių svarbą ir universalumą; kadangi Honkongas yra Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto (TPPTP) šalis; |
| --- | --- |

A.

kadangi 1984 m. Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendroje deklaracijoje garantuojama, o 1990 m. Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono (YAR) Honkongo Pagrindiniame įstatyme nustatyta, kad Honkongas išlaikys vykdomosios valdžios, įstatymų leidžiamosios valdžios ir teismų sistemos autonomiją ir nepriklausomumą bei pagrindines teises ir laisves, įskaitant žodžio, susirinkimų, asociacijų ir spaudos laisvę, 50 metų po suvereniteto perdavimo; kadangi YAR Honkongo Pagrindiniame įstatyme išdėstytos nuostatos, kuriomis garantuojamas jo savarankiškumas užtikrinant saugumą ir tvarką, taip pat priimti teisės aktus dėl bet kokių prieš Centrinę Liaudies Vyriausybę nukreiptų veiksmų, susijusių su išdavyste, atsiskyrimu, antivyriausybine arba ardomąja veikla; kadangi tiek bendroje deklaracijoje, tiek Pagrindiniame įstatyme yra įtvirtintas principas „viena šalis – dvi sistemos“, dėl kurio susitarė Kinija ir Jungtinė Karalystė; kadangi Kinijos Liaudies Respublika taip pat pasirašė ir ratifikavo tarptautinius susitarimus dėl šių teisių ir tokiu būdu pripažino žmogaus teisių svarbą ir universalumą; kadangi Honkongas yra Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto (TPPTP) šalis;

| B. | kadangi ES remia žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės skatinimą ir pagarbą joms kaip pagrindinėms vertybėms, kuriomis grindžiami mūsų ilgalaikiai santykiai su Kinijos Liaudies Respublika, laikantis ES įsipareigojimo puoselėti šias vertybes vykdant savo išorės veiksmus; kadangi ES ir toliau tvirtai remia nuolatinį Honkongo stabilumą ir gerovę pagal principą „viena šalis – dvi sistemos“ ir mano, kad Honkongo aukšto lygio autonomijos išsaugojimas remiantis Pagrindiniu įstatymu ir tarptautiniais įsipareigojimais, taip pat šio principo laikymasis yra labai svarbūs; kadangi, ypač po judėjimo „Occupy“ protestų, dėl Kinijos valdžios institucijų kišimosi pažeidžiamas principas „viena šalis – dvi sistemos“, įkalinami politiniai lyderiai, mažėja žodžio laisvė, daugėja priverstinio dingimo atvejų, o knygynus ir žiniasklaidos priemones superka Pekinui palankūs savininkai; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES remia žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės skatinimą ir pagarbą joms kaip pagrindinėms vertybėms, kuriomis grindžiami mūsų ilgalaikiai santykiai su Kinijos Liaudies Respublika, laikantis ES įsipareigojimo puoselėti šias vertybes vykdant savo išorės veiksmus; kadangi ES ir toliau tvirtai remia nuolatinį Honkongo stabilumą ir gerovę pagal principą „viena šalis – dvi sistemos“ ir mano, kad Honkongo aukšto lygio autonomijos išsaugojimas remiantis Pagrindiniu įstatymu ir tarptautiniais įsipareigojimais, taip pat šio principo laikymasis yra labai svarbūs; kadangi, ypač po judėjimo „Occupy“ protestų, dėl Kinijos valdžios institucijų kišimosi pažeidžiamas principas „viena šalis – dvi sistemos“, įkalinami politiniai lyderiai, mažėja žodžio laisvė, daugėja priverstinio dingimo atvejų, o knygynus ir žiniasklaidos priemones superka Pekinui palankūs savininkai;

| C. | kadangi Kinijos Nacionalinis Liaudies Kongresas (NLK) 2020 m. gegužės 28 d. priėmė rezoliuciją, kuria NLK nuolatiniam komitetui suteikiami įgaliojimai priimti teisės aktus dėl separatizmo, ardomosios veiklos prieš valstybės valdžią, terorizmo ir užsienio valstybių kišimosi į Honkongo reikalus, ir paminėjo kitas priemones, kurių reikia imtis, įskaitant švietimą nacionalinio saugumo klausimais, Centrinės Liaudies Vyriausybės nacionalinio saugumo įstaigų įkūrimą Honkonge ir nuolatinį vyriausiojo vadovo ataskaitų apie Honkongo veiklą atsižvelgiant į jo pareigą užtikrinti nacionalinį saugumą teikimą Centrinei Liaudies Vyriausybei; |
| --- | --- |

C.

kadangi Kinijos Nacionalinis Liaudies Kongresas (NLK) 2020 m. gegužės 28 d. priėmė rezoliuciją, kuria NLK nuolatiniam komitetui suteikiami įgaliojimai priimti teisės aktus dėl separatizmo, ardomosios veiklos prieš valstybės valdžią, terorizmo ir užsienio valstybių kišimosi į Honkongo reikalus, ir paminėjo kitas priemones, kurių reikia imtis, įskaitant švietimą nacionalinio saugumo klausimais, Centrinės Liaudies Vyriausybės nacionalinio saugumo įstaigų įkūrimą Honkonge ir nuolatinį vyriausiojo vadovo ataskaitų apie Honkongo veiklą atsižvelgiant į jo pareigą užtikrinti nacionalinį saugumą teikimą Centrinei Liaudies Vyriausybei;

| D. | kadangi tarptautinė bendruomenė mano, kad šis sprendimas kelia grėsmę principui „viena šalis – dvi sistemos“, ir mano, kad šiuo sprendimu nepaisoma Pagrindinio įstatymo nuostatų ir Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendros deklaracijos, prieštaraujama Honkongo įsipareigojimams žmogaus teisių srityje, visiškai apeinamas paties Honkongo teisėkūros procesas ir minėtas sprendimas yra viena iš naujausių ir akivaizdžiausių nuolatinių ir jau daugelį metų trunkančių Pekino bandymų pažaboti Honkongo laisvę ir autonomiją ir jo piliečių pilietines laisves; |
| --- | --- |

D.

kadangi tarptautinė bendruomenė mano, kad šis sprendimas kelia grėsmę principui „viena šalis – dvi sistemos“, ir mano, kad šiuo sprendimu nepaisoma Pagrindinio įstatymo nuostatų ir Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendros deklaracijos, prieštaraujama Honkongo įsipareigojimams žmogaus teisių srityje, visiškai apeinamas paties Honkongo teisėkūros procesas ir minėtas sprendimas yra viena iš naujausių ir akivaizdžiausių nuolatinių ir jau daugelį metų trunkančių Pekino bandymų pažaboti Honkongo laisvę ir autonomiją ir jo piliečių pilietines laisves;

| E. | kadangi per pastaruosius metus Honkongo žmonės, naudodamiesi savo pagrindine teise į susirinkimų laisvę ir teise protestuoti, yra ne kartą išėję į gatves ir išėjusių asmenų skaičius neturėjo precedento; kadangi, užuot sumažinus nuolatinę įtampą Honkongo politikoje ir visuomenėje, šiuo įstatymu dar labiau sustiprinami esami neramumai; kadangi 2019 m. vasario mėn. YAR Honkongo administracija pasiūlė 2019 m. teisės akto dėl besislapstančių nusikaltėlių ir savitarpio teisinės pagalbos baudžiamosiose bylose pakeitimo projektą, kuriuo iš dalies keičiamas potvarkis dėl besislapstančių nusikaltėlių, ir prieš šį projektą masiškai pasisakė Honkongo piliečiai, taip pat dėl jo 2019 ir 2020 m. kilo masiniai protestai Honkonge, tačiau vėliau, po 20 savaičių trukusių protestų, šis projektas buvo atšauktas; |
| --- | --- |

E.

kadangi per pastaruosius metus Honkongo žmonės, naudodamiesi savo pagrindine teise į susirinkimų laisvę ir teise protestuoti, yra ne kartą išėję į gatves ir išėjusių asmenų skaičius neturėjo precedento; kadangi, užuot sumažinus nuolatinę įtampą Honkongo politikoje ir visuomenėje, šiuo įstatymu dar labiau sustiprinami esami neramumai; kadangi 2019 m. vasario mėn. YAR Honkongo administracija pasiūlė 2019 m. teisės akto dėl besislapstančių nusikaltėlių ir savitarpio teisinės pagalbos baudžiamosiose bylose pakeitimo projektą, kuriuo iš dalies keičiamas potvarkis dėl besislapstančių nusikaltėlių, ir prieš šį projektą masiškai pasisakė Honkongo piliečiai, taip pat dėl jo 2019 ir 2020 m. kilo masiniai protestai Honkonge, tačiau vėliau, po 20 savaičių trukusių protestų, šis projektas buvo atšauktas;

| F. | kadangi 2020 m. balandžio ir gegužės mėn. Pekinas padvigubino pastangas primesti savo valdžią Honkongui, nutildydamas, areštuodamas ir persekiodamas šimtus demokratijos aktyvistų ir opozicinių grupių; kadangi Honkongo policija buvo nebaudžiama už visą savo žiaurumą prieš demonstrantus 2019 ir 2020 m.; kadangi 2020 m. gegužės 27 d. per demonstracijas prieš Kinijos antivyriausybinės veiklos įstatymą buvo areštuota daugiau nei 360 Honkongo demokratijos aktyvistų; kadangi Honkongo policija, prisidengdama saugaus atstumo laikymosi priemonėmis, susijusiomis su COVID-19 pandemija, prieš taikiai nusiteikusią didžiąją daugumą panaudojo nereikalingą ir pernelyg didelę jėgą, įskaitant ašarines dujas, gumines kulkas, maišelius su pupomis bei pipirinių dujų aerozolinius purkštuvus; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2020 m. balandžio ir gegužės mėn. Pekinas padvigubino pastangas primesti savo valdžią Honkongui, nutildydamas, areštuodamas ir persekiodamas šimtus demokratijos aktyvistų ir opozicinių grupių; kadangi Honkongo policija buvo nebaudžiama už visą savo žiaurumą prieš demonstrantus 2019 ir 2020 m.; kadangi 2020 m. gegužės 27 d. per demonstracijas prieš Kinijos antivyriausybinės veiklos įstatymą buvo areštuota daugiau nei 360 Honkongo demokratijos aktyvistų; kadangi Honkongo policija, prisidengdama saugaus atstumo laikymosi priemonėmis, susijusiomis su COVID-19 pandemija, prieš taikiai nusiteikusią didžiąją daugumą panaudojo nereikalingą ir pernelyg didelę jėgą, įskaitant ašarines dujas, gumines kulkas, maišelius su pupomis bei pipirinių dujų aerozolinius purkštuvus;

| G. | kadangi 2020 m. balandžio 20 d. Europos Parlamento nariai primygtinai ragino vyriausiąją vadovę užtikrinti, kad būtų panaikinti kaltinimai 15 demokratijos aktyvistų, 2019 m. dalyvavusių taikiuose protestuose Honkonge; kadangi 2020 m. gegužės 13 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių ekspertai primygtinai pareikalavo, kad Ypatingojo Administracinio Regiono Honkongo valdžios institucijos nedelsdamos panaikintų 15 demokratijos aktyvistų baudžiamąjį persekiojimą; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2020 m. balandžio 20 d. Europos Parlamento nariai primygtinai ragino vyriausiąją vadovę užtikrinti, kad būtų panaikinti kaltinimai 15 demokratijos aktyvistų, 2019 m. dalyvavusių taikiuose protestuose Honkonge; kadangi 2020 m. gegužės 13 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių ekspertai primygtinai pareikalavo, kad Ypatingojo Administracinio Regiono Honkongo valdžios institucijos nedelsdamos panaikintų 15 demokratijos aktyvistų baudžiamąjį persekiojimą;

| H. | kadangi pagal pasiūlytą nacionalinio saugumo planą aktyvistų grupės gali būti uždraustos ir persekiojamos, teismai už nacionalinio saugumo pažeidimus gali skirti ilgo laisvės atėmimo bausmes, Kinijos saugumo agentūros gali atvirai veikti mieste, o dėl naujo terorizmo draudimo Kinijos valdžios institucijoms, saugumo ir karinėms pajėgoms bus suteikti platūs ir nekontroliuojami įgaliojimai veikti Honkonge savo nuožiūra; kadangi pranešama, jog žemyninės Kinijos teisėsaugos agentūros Honkonge jau veikia neteisėtai; kadangi bet kokia KLR teisėsaugos agentūrų veikla Honkonge yra rimtas principo „viena šalis – dvi sistemos“ pažeidimas; |
| --- | --- |

H.

kadangi pagal pasiūlytą nacionalinio saugumo planą aktyvistų grupės gali būti uždraustos ir persekiojamos, teismai už nacionalinio saugumo pažeidimus gali skirti ilgo laisvės atėmimo bausmes, Kinijos saugumo agentūros gali atvirai veikti mieste, o dėl naujo terorizmo draudimo Kinijos valdžios institucijoms, saugumo ir karinėms pajėgoms bus suteikti platūs ir nekontroliuojami įgaliojimai veikti Honkonge savo nuožiūra; kadangi pranešama, jog žemyninės Kinijos teisėsaugos agentūros Honkonge jau veikia neteisėtai; kadangi bet kokia KLR teisėsaugos agentūrų veikla Honkonge yra rimtas principo „viena šalis – dvi sistemos“ pažeidimas;

| I. | kadangi Honkongo vadovė Carrie Lam gynė Pekino pasiūlytą teisės aktą pripažindama, kad Honkonge nevyks jokios viešos konsultacijos dėl saugumo plano ir kartu taip pat pareikšdama, kad teisės ir laisvės nėra absoliučios; kadangi 2020 m. gegužės 29 d. laikraščiuose paskelbtame laiške vyriausioji vadovė kreipėsi į Honkongo piliečius prašydama, kad jie visiškai suprastų ir tvirtai pritartų Nacionalinio Liaudies Kongreso priimtam sprendimui; |
| --- | --- |

I.

kadangi Honkongo vadovė Carrie Lam gynė Pekino pasiūlytą teisės aktą pripažindama, kad Honkonge nevyks jokios viešos konsultacijos dėl saugumo plano ir kartu taip pat pareikšdama, kad teisės ir laisvės nėra absoliučios; kadangi 2020 m. gegužės 29 d. laikraščiuose paskelbtame laiške vyriausioji vadovė kreipėsi į Honkongo piliečius prašydama, kad jie visiškai suprastų ir tvirtai pritartų Nacionalinio Liaudies Kongreso priimtam sprendimui;

| J. | kadangi Kinijos Liaudies Respublikos valstybės taryba 2014 m. birželio 10 d. paskelbė baltąją knygą dėl politikos „viena šalis – dvi sistemos“ vykdymo Honkonge, pabrėždama, kad YAR Honkongo autonomija galiausiai priklauso nuo Kinijos Liaudies Respublikos centrinės vyriausybės leidimo; kadangi Kinijos vyriausybė, pažeisdama Pagrindinį įstatymą, paskatino YAR Honkongo vyriausybę priimti naują visiško netoleravimo politiką dėl bet kokio sąvokų „apsisprendimas“ ar „nepriklausomybė“ paminėjimo, savo raginimą grįsdama nacionaliniu saugumu; |
| --- | --- |

J.

kadangi Kinijos Liaudies Respublikos valstybės taryba 2014 m. birželio 10 d. paskelbė baltąją knygą dėl politikos „viena šalis – dvi sistemos“ vykdymo Honkonge, pabrėždama, kad YAR Honkongo autonomija galiausiai priklauso nuo Kinijos Liaudies Respublikos centrinės vyriausybės leidimo; kadangi Kinijos vyriausybė, pažeisdama Pagrindinį įstatymą, paskatino YAR Honkongo vyriausybę priimti naują visiško netoleravimo politiką dėl bet kokio sąvokų „apsisprendimas“ ar „nepriklausomybė“ paminėjimo, savo raginimą grįsdama nacionaliniu saugumu;

| K. | kadangi žemyninės Kinijos teismų sistemai trūksta nepriklausomybės nuo vyriausybės ir Kinijos komunistų partijos ir jai būdingi savavališki sulaikymai, kankinimai ir kitoks netinkamas elgesys, rimti teisės į teisingą bylos nagrinėjimą pažeidimai, priverstiniai dingimai ir įvairios sulaikymo be teismo ir be teisės susisiekti sistemos; |
| --- | --- |

K.

kadangi žemyninės Kinijos teismų sistemai trūksta nepriklausomybės nuo vyriausybės ir Kinijos komunistų partijos ir jai būdingi savavališki sulaikymai, kankinimai ir kitoks netinkamas elgesys, rimti teisės į teisingą bylos nagrinėjimą pažeidimai, priverstiniai dingimai ir įvairios sulaikymo be teismo ir be teisės susisiekti sistemos;

| L. | kadangi iš kelių partijų sudaryta tarptautinė koalicija, kuriai vadovauja buvęs Honkongo gubernatorius lordas Ch. Patten ir prie kurios iki šiol prisijungė apie 900 parlamentų narių ir politikos formuotojų iš daugiau nei 40 šalių, paskelbė pareiškimą viešai pasmerkdami Pekino „vienašališkai Honkongui nustatytą nacionalinio saugumo teisės aktą“ ir ragindami prijaučiančias vyriausybes susivienyti prieš šį „skandalingą Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendros deklaracijos pažeidimą“; |
| --- | --- |

L.

kadangi iš kelių partijų sudaryta tarptautinė koalicija, kuriai vadovauja buvęs Honkongo gubernatorius lordas Ch. Patten ir prie kurios iki šiol prisijungė apie 900 parlamentų narių ir politikos formuotojų iš daugiau nei 40 šalių, paskelbė pareiškimą viešai pasmerkdami Pekino „vienašališkai Honkongui nustatytą nacionalinio saugumo teisės aktą“ ir ragindami prijaučiančias vyriausybes susivienyti prieš šį „skandalingą Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendros deklaracijos pažeidimą“;

| M. | kadangi demokratijos stovyklos atstovai pasiekė triuškinamą pergalę 2019 m. lapkričio 24 d. Honkongo apygardos rinkimuose; kadangi 2020 m. rugsėjo mėn. turėtų vykti Honkongo Įstatymų Leidžiamosios Tarybos rinkimai; |
| --- | --- |

M.

kadangi demokratijos stovyklos atstovai pasiekė triuškinamą pergalę 2019 m. lapkričio 24 d. Honkongo apygardos rinkimuose; kadangi 2020 m. rugsėjo mėn. turėtų vykti Honkongo Įstatymų Leidžiamosios Tarybos rinkimai;

| N. | kadangi 2020 m. birželio 2 d. Jungtinės Karalystės užsienio reikalų sekretorius Dominic Raab Bendruomenių Rūmuose pareiškė, kad jeigu Kinija priims siūlomus teisės aktus, vyriausybė parengs naujas priemones, kad Honkonge esantys asmenys, kurie turi Didžiosios Britanijos užjūrio piliečių pasus, galėtų atvykti į Jungtinę Karalystę be dabartinio šešių mėnesių apribojimo ir jiems būtų suteikta galimybė gyventi ir teikti paraiškas studijuoti bei dirbti su galimybe pratęsti laikotarpį 12 mėnesių, taip sudarant jiems sąlygas įgyti pilietybę; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2020 m. birželio 2 d. Jungtinės Karalystės užsienio reikalų sekretorius Dominic Raab Bendruomenių Rūmuose pareiškė, kad jeigu Kinija priims siūlomus teisės aktus, vyriausybė parengs naujas priemones, kad Honkonge esantys asmenys, kurie turi Didžiosios Britanijos užjūrio piliečių pasus, galėtų atvykti į Jungtinę Karalystę be dabartinio šešių mėnesių apribojimo ir jiems būtų suteikta galimybė gyventi ir teikti paraiškas studijuoti bei dirbti su galimybe pratęsti laikotarpį 12 mėnesių, taip sudarant jiems sąlygas įgyti pilietybę;

| O. | kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 21 straipsnį „Sąjungos veiksmai tarptautinėje arenoje grindžiami principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą, vystymąsi ir plėtrą, ir kurių įgyvendinimą ji skatina platesniame pasaulyje“; |
| --- | --- |

O.

kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 21 straipsnį „Sąjungos veiksmai tarptautinėje arenoje grindžiami principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą, vystymąsi ir plėtrą, ir kurių įgyvendinimą ji skatina platesniame pasaulyje“;

| 1. | apgailestauja dėl to, kad Pekinas Honkonge vienašališkai priėmė nacionalinio saugumo įstatymą, nes tai yra plataus masto išpuolis prieš miesto autonomiją, teisinę valstybę ir pagrindines laisves; pabrėžia, kad kyla rimta grėsmė principo „viena šalis – dvi sistemos“ vientisumui; pabrėžia, kad planuojamų nacionalinio saugumo teisės aktų taikymas būtų laikomas Kinijos Liaudies Respublikos įsipareigojimų ir prievolių pagal tarptautinę teisę, visų pirma Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendros deklaracijos, pažeidimu ir gali smarkiai pakenkti Kinijos ir ES pasitikėjimo santykiams bei jų būsimam bendradarbiavimui, taip pat verslo subjektų pasitikėjimui Honkongu kaip svarbiu pasauliniu finansiniu centru; |
| --- | --- |

1.

| 2. | griežtai smerkia nuolatinį ir vis stiprėjantį Kinijos kišimąsi į Honkongo vidaus reikalus, taip pat neseniai paskelbtą Kinijos pareiškimą, kad 1984 m. Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendra deklaracija nebegalioja, nes tėra praeities dokumentas; pabrėžia, kad Kinijos vyriausybė privalo laikytis bendros deklaracijos, kuri buvo JT užregistruota kaip teisiškai privaloma sutartis, kad būtų išsaugota Honkongo aukšto lygio autonomija ir jo teisės bei laisvės; reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad nuolatiniai Honkongo autonominės valdymo sistemos pažeidimai labai pakenks jo ekonomikai; ragina Kinijos Liaudies Respublikos centrinę vyriausybę nedaryti spaudimo verslo bendruomenei siekiant, kad ji paremtų nacionalinio saugumo įstatymą, ir nevadinti tarptautinės paramos Honkongo autonomijai ir laisvėms „kišimusi į vidaus reikalus“ ir ardomąja bei separatistine veikla, nes tokie nuogąstavimai yra susiję su privalomais Kinijos Liaudies Respublikos tarptautiniais įsipareigojimais; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Kinijos valdžios institucijas laikytis Kinijos tarptautinių įsipareigojimų pagal Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendrą deklaraciją; pabrėžia, kad Kinija turėtų visapusiškai laikytis Pagrindinio įstatymo ir principo „viena šalis – dvi sistemos“, be kita ko, galiausiai įgyvendindama visuotinę rinkimų teisę; pabrėžia, kad Kinija turėtų nekenkti Ypatingojo Administracinio Regiono Honkongo aukšto lygio autonomijai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pritaria Komisijos pirmininkės pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio vertinimui, kad reikia parengti naują išsamesnę strategiją dėl santykių su atkaklesne Kinija ir vykdyti atvirą ir sąžiningą dialogą; primygtinai ragina Tarybą ir EIVT laikytis tvirtesnės pozicijos remiant tolesnį Honkongo teisinį savarankiškumą; pabrėžia, kad tai yra labai svarbu siekiant leisti už demokratiją pasisakantiems rėmėjams Honkonge ir platesnei tarptautinei visuomenei žinoti, kad ES neatsisakys savo pagrindinių laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir teisinei valstybei vertybių; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai ragina Tarybą ir Komisijos pirmininkės pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užtikrinti, kad visi ES santykių su Kinijos Liaudies Respublika aspektai būtų grindžiami ES sutarties 21 straipsnyje nustatytais principais ir vertybėmis, ir užtikrinti, kad būsimo ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo darbotvarkėje ir planuojamame ES ir Kinijos vadovų susitikime Honkongui skirto nacionalinio saugumo įstatymo klausimui būtų teikiama pirmenybė, kaip ir kitiems žmogaus teisių klausimams, pavyzdžiui, uigūrų padėčiai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad ES yra didžiausia Kinijos eksporto paskirties šalis; mano, kad ES turėtų pasinaudoti savo ekonominiais svertais ir, taikydama ekonomines priemones, reikalauti iš Kinijos nutraukti griežtas priemones prieš žmogaus teises; pažymi, kad, atsižvelgdamas į dabartinę padėtį, Parlamentas dar tvirčiau mano, kad pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms turi būti svarbus derybų dėl ES ir Kinijos investicijų susitarimo aspektas; ragina Komisiją naudotis visomis turimomis priemonėmis ir vykstančiomis derybomis dėl dvišalio investicijų susitarimo ir daryti spaudimą Kinijos valdžios institucijoms, kad jos išsaugotų aukštą Honkongo autonomijos lygį, taip pat pagrindines jo piliečių ir nepriklausomų pilietinės visuomenės organizacijų teises bei laisves, taip pat pagerintų žmogaus teisių padėtį žemyne ir Honkonge; pakartoja savo raginimą į susitarimą įtraukti privalomą ir vykdytiną darnaus vystymosi skyrių; primygtinai ragina ES, laikantis ES sutarties 21 straipsnio, įtraukti sąlygą dėl žmogaus teisių į visus ateities prekybos susitarimus su Kinijos Liaudies Respublika; paveda Komisijai informuoti Kinijos atstovus, kad Parlamentas, paprašytas patvirtinti išsamų susitarimą dėl investicijų ar būsimus prekybos susitarimus su Kinijos Liaudies Respublika, atsižvelgs į žmogaus teisių padėtį Kinijoje, įskaitant Honkongą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad tarptautinė bendruomenė privalo glaudžiai bendradarbiauti ir daryti spaudimą Pekinui, siekiant užtikrinti, kad jo veiksmai atitiktų šalies tarptautinius įsipareigojimus pagal 1984 m. Kinijos ir Didžiosios Britanijos deklaraciją; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad Kinijos Liaudies Respublikos politika, pagal kurią nebesilaikoma principo „viena šalis – dvi sistemos“, labai nuvylė Taivano gyventojus, ir pabrėžia, kad yra pasiryžęs bendradarbiauti su tarptautiniais partneriais siekdamas padėti stiprinti demokratiją Taivane; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina ES ir jos valstybes nares tuo atveju, jei būtų pradėtas taikyti naujas saugumo įstatymas, apsvarstyti galimybę kreiptis į Tarptautinį Teisingumo Teismą teigiant, kad Kinijos sprendimu Honkongui taikyti nacionalinį saugumo įstatymą pažeidžiama Kinijos ir Didžiosios Britanijos bendra deklaracija ir Tarptautinis pilietinių ir politinių teisių paktas (TPPTP); |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina ES valstybes nares, kurios yra JT Saugumo Tarybos narės, sušaukti D. Arrios formato posėdį, kuriame su aktyvistais, NVO atstovais ir JT specialiaisiais pranešėjais būtų aptarta padėtis Honkonge; šiame kontekste ragina ES stengtis, kad JT generalinis sekretorius arba JT vyriausiasis žmogaus teisių komisaras paskirtų JT specialųjį pasiuntinį arba JT specialųjį pranešėją padėties Honkonge klausimais, ir taip prisijungti prie Jungtinės Karalystės, Kanados, Australijos ir Naujosios Zelandijos užsienio reikalų komitetų pirmininkų iniciatyvos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Tarybą ir Komisijos pirmininkės pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį bendradarbiauti su tarptautine bendruomene, siekiant įsteigti tarptautinę ryšių grupę dėl Honkongo, ir koordinuoti veiksmus su tarptautiniais partneriais, visų pirma su Jungtine Karalyste; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Tarybą ir visų pirma Tarybai pirmininkausiančią valstybę narę 2020 m. užbaigti darbą, susijusį su ES visuotiniu sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus mechanizmu, kuriam Parlamentas pritarė savo 2019 m. kovo 14 d. rezoliucijoje (7), ir ragina Tarybą patvirtinti tikslines sankcijas ir turto įšaldymą Kinijos pareigūnams, atsakingiems už žmogaus teises pažeidžiančios politikos kūrimą ir įgyvendinimą; mano, kad šią žmogaus teisių sistemą būtų galima panaudoti siekiant pritaikyti sankcijas, panašias į S. Magnitskio akte numatytas sankcijas, vadovams, kurie Honkongui ir jo žmonėms taiko šias griežtas priemones ir yra atsakingi už rimtus žmogaus teisių pažeidimus; pabrėžia, kad reikėtų aptarti tokias sankcijas ir, kai įmanoma, koordinuoti jų taikymą su demokratinėmis partnerėmis, pvz., Australija, Kanada, JAV, Japonija ir Pietų Korėja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina ES, jos valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę dėti pastangas, kad būtų nustatyti tinkami eksporto kontrolės mechanizmai, kurie apimtų kibernetinio stebėjimo prekes, siekiant neleisti Kinijai, ypač Honkongui, gauti technologijų, kuriomis naudojantis pažeidžiamos pagrindinės teisės; šiuo atžvilgiu ragina teisės aktų leidėjus susitarti dėl bendros pozicijos dėl Dvejopo naudojimo prekių reglamento reformos; pabrėžia, kad Parlamentas toliau plėtojo ir sugriežtino Komisijos pasiūlymą taikyti griežtą kibernetinio stebėjimo technologijų eksporto kontrolę tiek į sąrašą įtrauktoms, tiek neįtrauktoms technologijoms; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina ES valstybes nares atidžiai apsvarstyti, kaip išvengti ekonominės, o ypač technologinės, priklausomybės nuo Kinijos Liaudies Respublikos, be kita ko, priimant ES valstybių narių sprendimus dėl jų 5G tinklų kūrimo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Tarybą ir Komisiją apsvarstyti, ar reikėtų sukurti Honkongo piliečiams skirtą „gelbėjimosi valties“ schemą, jeigu ir toliau bus pažeidinėjamos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės; |
| --- | --- |

15.

| 16. | griežtai smerkia visus žmogaus teisių pažeidimų Honkonge atvejus, visų pirma savavališkus sulaikymus, perdavimą, prievarta išgautus prisipažinimus, kalinimą neleidžiant susisiekti ir spaudos bei saviraiškos laisvių pažeidimus; ragina nedelsiant nutraukti žmogaus teisių pažeidimus ir politinį bauginimą; reiškia didelį susirūpinimą dėl pranešimų apie slaptų sulaikymų, kankinimų ir netinkamo elgesio bei prievarta išgautų prisipažinimų praktiką; ragina ES valstybes nares visapusiškai taikyti atitinkamas ES žmogaus teisių gaires, mobilizuojant visus diplomatinius darbuotojus, kad jie galėtų ryžtingai reaguoti į aktyvistų suėmimus ir apkaltinamuosius nuosprendžius, be kita ko, užtikrinant teismo proceso stebėjimą, reikalaujant apsilankyti kalėjimuose ir užmezgant ryšius su atitinkamomis valdžios institucijomis, siekiant primygtinai raginti paleisti asmenis, kurie buvo sulaikyti ir nuteisti dėl to, kad taikiai naudojosi savo saviraiškos laisve; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina atlikti nepriklausomą, nešališką, veiksmingą ir greitą Honkongo policijos jėgos panaudojimo prieš protestuotojus tyrimą; ragina Ypatingojo Administracinio Regiono Honkongo valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų panaikinti kaltinimai 15 demokratijos aktyvistų, politikų ir taikių demonstracijų dalyvių, be kita ko, Martinui Lee, Margaret Ng, Lee Cheuk-yanui, Benny Tai, Jimmy Lai, Albertui Ho ir Leung Kwok-hung, ir būtų sustabdytas jų persekiojimas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reiškia didelį susirūpinimą dėl nuolatinio pilietinių ir politinių teisių bei spaudos laisvės padėties blogėjimo; yra labai susirūpinęs dėl žurnalistų teisių panaikinimo, precedento neturinčio spaudimo žurnalistams ir stiprėjančios jų savicenzūros, visų pirma informuojant apie opias žemyninės Kinijos problemas arba klausimus, susijusius su Ypatingojo Administracinio Regiono Honkongo vyriausybe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vis labiau nerimauja dėl to, kad šimtams tūkstančių ES piliečių Honkonge kyla didesnė rizika, kad įsigalios nacionalinio saugumo įstatymas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primygtinai ragina Komisijos pirmininkės pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį bei valstybių narių delegacijas atidžiai stebėti ir reguliariai teikti ataskaitas apie pasirengimą Įstatymų Leidžiamosios Tarybos (angl. LegCo) rinkimams, kuriuos šiuo metu planuojama surengti rugsėjo mėn., ypač atkreipiant dėmesį į tai, ar kandidatams nėra nepagrįstai draudžiama dalyvauti rinkimuose sudarant procesinių kliūčių arba taikant nepagrįstas teisines procedūras, taip pat atkreipiant dėmesį į tai, ar visiems užtikrinta galimybė susirinkti kampanijos tikslais ir ar rinkėjai gali laisvai balsuoti; ragina Ypatingojo Administracinio Regiono Honkongo vyriausybę 2020 m. rugsėjo mėn. užtikrinti laisvus ir sąžiningus Įstatymų Leidžiamosios Tarybos rinkimus; primygtinai ragina Kiniją susilaikyti nuo kišimosi į Ypatingojo Administracinio Regiono Honkongo rinkimo procesus; dar kartą ragina vykdyti sistemingą reformą, siekiant įvesti tiesioginius vyriausiojo vadovo ir Įstatymų Leidžiamosios Tarybos rinkimus, kurie numatyti Pagrindiniame įstatyme, ir ragina susitarti dėl rinkimų sistemos, kuri būtų iš esmės demokratiška, teisinga, atvira bei skaidri ir kuria honkongiečiams būtų suteikta teisė rinkti kandidatus ir būti kandidatais renkant asmenis į visas vadovaujamąsias pareigas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti švedą knygų pardavėją Gui Minhai, įkalintą Kinijos Liaudies Respublikoje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisijos pirmininkės pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį, EIVT ir valstybes nares tvirtai kelti visus šiuos susirūpinimą keliančius klausimus ir užtikrinti dialogą su Ypatingojo Administracinio Regiono Honkongo ir Kinijos vyriausybėmis; primena, jog svarbu, kad ES visuose politiniuose ir žmogaus teisių dialoguose su Kinijos valdžios institucijomis keltų klausimą dėl žmogaus teisių pažeidimų Kinijoje, ypač Tibeto ir Sindziango mažumų atveju, laikydamasi savo įsipareigojimo tvirtai, aiškiai ir vieningai reikšti savo požiūrį į šią šalį; be to, primena, kad Kinija, joje vykstant reformų procesui ir stiprėjant jos dalyvavimui pasauliniuose procesuose, prisijungė prie tarptautinės žmogaus teisių sistemos pasirašydama įvairias tarptautines žmogaus teisių sutartis; ragina vykdyti dialogą su Kinija siekiant užtikrinti, kad ji laikytųsi šių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reiškia pagarbą drąsiems Kinijos žmonėms, kurie 1989 m. birželio mėn. susibūrė Tiananmenio aikštėje ragindami panaikinti korupciją, vykdyti politines reformas ir užtikrinti pilietines laisves; primygtinai ragina Kinijos valdžios institucijas suteikti galimybę rengti Tiananmenio žudynių minėjimus ne tik Honkonge, bet visoje Kinijos Liaudies Respublikos teritorijoje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybei ir parlamentui, taip pat Ypatingojo Administracinio Regiono Honkongo vyriausiajai vadovei ir asamblėjai. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0004.

(2)  OL C 244, 2018 6 27, p. 78.

(3)  OL C 35, 2018 1 31, p. 46.

(4)  OL C 369, 2018 10 11, p. 156.

(5)  OL C 433, 2019 12 23, p. 103.

(6)  OL C 399, 2017 11 24, p. 92.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0215.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/77

---

P9_TA(2020)0175

Padėtis Šengeno erdvėje po COVID 19 protrūkio

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Šengeno erdvėje po COVID 19 protrūkio (2020/2640(RSP))

(2021/C 362/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1985 m. birželio 14 d. pasirašyto Šengeno susitarimo 35-ąsias metines (1), 1990 m. birželio 19 d. pasirašytos Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo 30-ąsias metines (2) ir 1995 m. kovo 26 d. Šengeno susitarimo įsigaliojimo 25-ąsias metines, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1985 m. birželio 14 d. pasirašyto Šengeno susitarimo 35-ąsias metines (1), 1990 m. birželio 19 d. pasirašytos Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo 30-ąsias metines (2) ir 1995 m. kovo 26 d. Šengeno susitarimo įsigaliojimo 25-ąsias metines,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 67 straipsnio 2 dalį, kurioje nustatyta, kad Sąjungoje turi būti sukurta laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė, kurioje „užtikrina[ma], kad nebus asmenų kontrolės jiems kertant vidaus sienas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 67 straipsnio 2 dalį, kurioje nustatyta, kad Sąjungoje turi būti sukurta laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė, kurioje „užtikrina[ma], kad nebus asmenų kontrolės jiems kertant vidaus sienas“,

| — | atsižvelgdamas į SESV 21 straipsnio 1 dalį, kurioje nustatyta, kad kiekvienam Sąjungos piliečiui privaloma suteikti teisę laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 21 straipsnio 1 dalį, kurioje nustatyta, kad kiekvienam Sąjungos piliečiui privaloma suteikti teisę laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių chartiją, įskaitant jos 45 straipsnį, kuriame nustatyta, kad kiekvienas Sąjungos pilietis turi teisę laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių chartiją, įskaitant jos 45 straipsnį, kuriame nustatyta, kad kiekvienas Sąjungos pilietis turi teisę laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (3), kuriame kodifikuotas 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006 (4), nustatantis taisyklių, reglamentuojančias asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), kuris buvo pirmasis teisės aktas, priimtas pagal bendro sprendimo priėmimo procedūrą teisingumo ir vidaus reikalų srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/399 dėl taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Sąjungos kodekso (Šengeno sienų kodeksas) (3), kuriame kodifikuotas 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006 (4), nustatantis taisyklių, reglamentuojančias asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), kuris buvo pirmasis teisės aktas, priimtas pagal bendro sprendimo priėmimo procedūrą teisingumo ir vidaus reikalų srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (Laisvo judėjimo direktyva) (5) ir joje nustatytą nediskriminavimo principą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (Laisvo judėjimo direktyva) (5) ir joje nustatytą nediskriminavimo principą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 16 d. Komisijos gaires („COVID-19. Sienų valdymo priemonių, skirtų sveikatai apsaugoti ir prekių bei pagrindinių paslaugų prieinamumui užtikrinti, gairės“) (C(2020)1753), kurioms 2020 m. kovo 17 d. pritarė valstybių ar vyriausybių vadovai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 16 d. Komisijos gaires („COVID-19. Sienų valdymo priemonių, skirtų sveikatai apsaugoti ir prekių bei pagrindinių paslaugų prieinamumui užtikrinti, gairės“) (C(2020)1753), kurioms 2020 m. kovo 17 d. pritarė valstybių ar vyriausybių vadovai,

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos pirmininko išvadas dėl COVID-19, pateiktas po 2020 m. kovo 17 d. surengtos vaizdo konferencijos su Europos Vadovų Tarybos nariais, kuriose buvo pritarta raginimui sustiprinti išorės sienų kontrolę taikant koordinuotus laikinus apribojimus nebūtinoms kelionėms į ES 30 dienų laikotarpį, remiantis Komisijos komunikatu „COVID-19. Laikinas nebūtinų kelionių į ES apribojimas“ (COM(2020)0115) ir vėlesnį šio laikotarpio pratęsimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos pirmininko išvadas dėl COVID-19, pateiktas po 2020 m. kovo 17 d. surengtos vaizdo konferencijos su Europos Vadovų Tarybos nariais, kuriose buvo pritarta raginimui sustiprinti išorės sienų kontrolę taikant koordinuotus laikinus apribojimus nebūtinoms kelionėms į ES 30 dienų laikotarpį, remiantis Komisijos komunikatu „COVID-19. Laikinas nebūtinų kelionių į ES apribojimas“ (COM(2020)0115) ir vėlesnį šio laikotarpio pratęsimą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 30 d. Komisijos komunikatą „COVID-19. Laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo įgyvendinimo, su ES piliečių repatriacija susijusio tranzito tvarkos supaprastinimo ir poveikio vizų politikai gairės“ (C(2020)2050), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 30 d. Komisijos komunikatą „COVID-19. Laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo įgyvendinimo, su ES piliečių repatriacija susijusio tranzito tvarkos supaprastinimo ir poveikio vizų politikai gairės“ (C(2020)2050),

| — | atsižvelgdamas į bendras Europos veiksmų gaires dėl COVID-19 plitimo valdymo priemonių, kurias pateikė Komisijos pirmininkas ir Europos Vadovų tarybos pirmininkas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendras Europos veiksmų gaires dėl COVID-19 plitimo valdymo priemonių, kurias pateikė Komisijos pirmininkas ir Europos Vadovų tarybos pirmininkas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 8 d. Komisijos komunikatą dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo taikymo įvertinimo (COM(2020)0148), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 8 d. Komisijos komunikatą dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo taikymo įvertinimo (COM(2020)0148),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 13 d. Komisijos komunikatą „COVID-19. Laipsniško ir koordinuoto judėjimo laisvės atkūrimo ir vidaus sienų kontrolės atšaukimo metodas“ (C(2020)3250), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 13 d. Komisijos komunikatą „COVID-19. Laipsniško ir koordinuoto judėjimo laisvės atkūrimo ir vidaus sienų kontrolės atšaukimo metodas“ (C(2020)3250),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 30 d. rezoliuciją dėl metinės Šengeno erdvės veikimo ataskaitos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 30 d. rezoliuciją dėl metinės Šengeno erdvės veikimo ataskaitos (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją „Šengeno acquis nuostatų visapusiškas taikymas Bulgarijoje ir Rumunijoje. Patikrinimų prie sausumos, jūrų ir oro sienų panaikinimas“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją „Šengeno acquis nuostatų visapusiškas taikymas Bulgarijoje ir Rumunijoje. Patikrinimų prie sausumos, jūrų ir oro sienų panaikinimas“ (7),

| — | atsižvelgdamas į parengiamąjį darbą rengiant šią rezoliuciją, kurį atliko Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto darbo grupė Šengeno erdvei stebėti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į parengiamąjį darbą rengiant šią rezoliuciją, kurį atliko Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto darbo grupė Šengeno erdvei stebėti,

| — | atsižvelgdamas į klausimus Tarybai ir Komisijai dėl padėties Šengeno erdvėje po COVID-19 protrūkio (O-000037/2020 – B9-0010/2020 ir O-000038/2020 – B9-0011/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimus Tarybai ir Komisijai dėl padėties Šengeno erdvėje po COVID-19 protrūkio (O-000037/2020 – B9-0010/2020 ir O-000038/2020 – B9-0011/2020),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi dauguma valstybių narių, įskaitant Šengeno asocijuotąsias šalis, be kita ko, atsižvelgdamos į šioje rezoliucijoje aptariamus klausimus ir reaguodamos į COVID-19 pandemiją atnaujino vidaus sienų kontrolę arba visiškai ar iš dalies uždarė savo sienas arba uždarė jas tam tikrų rūšių keliautojams, įskaitant ES piliečius ir jų šeimos narius, ir jų teritorijoje arba kitoje valstybėje narėje gyvenančius trečiųjų šalių piliečius; kadangi valstybių narių veiksmai akivaizdžiai nebuvo koordinuojami, be to, nustatydamos šias priemones, valstybės narės nekoordinavo savo veiksmų su Sąjungos institucijoms; |
| --- | --- |

A.

kadangi dauguma valstybių narių, įskaitant Šengeno asocijuotąsias šalis, be kita ko, atsižvelgdamos į šioje rezoliucijoje aptariamus klausimus ir reaguodamos į COVID-19 pandemiją atnaujino vidaus sienų kontrolę arba visiškai ar iš dalies uždarė savo sienas arba uždarė jas tam tikrų rūšių keliautojams, įskaitant ES piliečius ir jų šeimos narius, ir jų teritorijoje arba kitoje valstybėje narėje gyvenančius trečiųjų šalių piliečius; kadangi valstybių narių veiksmai akivaizdžiai nebuvo koordinuojami, be to, nustatydamos šias priemones, valstybės narės nekoordinavo savo veiksmų su Sąjungos institucijoms;

| B. | kadangi vidaus sienų kontrolės priemonės daro poveikį Sąjungos teisėje nustatytoms asmenų teisėms ir laisvėms; kadangi prie išorės sienų taikomi kelionių apribojimai negali daryti poveikio teisei prašyti suteikti prieglobstį; |
| --- | --- |

B.

kadangi vidaus sienų kontrolės priemonės daro poveikį Sąjungos teisėje nustatytoms asmenų teisėms ir laisvėms; kadangi prie išorės sienų taikomi kelionių apribojimai negali daryti poveikio teisei prašyti suteikti prieglobstį;

| C. | kadangi kartu su Šengeno susitarime ir Konvencijoje dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo nustatyta asmenų teise laisvai judėti numatytos kompensacinės priemonės, kuriomis siekiama garantuoti saugumą Šengeno valstybių teritorijoje (8); kadangi šios kompensacinės priemonės apima Šengeno informacinę sistemą (SIS) ir kitas veikiančias didelės apimties IT sistemas, kurių paskirtis – užtikrinti keitimąsi informacija tarp Šengeno valstybių valdžios institucijų ir bendras išorės sienų apsaugos taisykles; |
| --- | --- |

C.

kadangi kartu su Šengeno susitarime ir Konvencijoje dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo nustatyta asmenų teise laisvai judėti numatytos kompensacinės priemonės, kuriomis siekiama garantuoti saugumą Šengeno valstybių teritorijoje (8); kadangi šios kompensacinės priemonės apima Šengeno informacinę sistemą (SIS) ir kitas veikiančias didelės apimties IT sistemas, kurių paskirtis – užtikrinti keitimąsi informacija tarp Šengeno valstybių valdžios institucijų ir bendras išorės sienų apsaugos taisykles;

| D. | kadangi pagrindinė tinkamo erdvės be vidaus sienų kontrolės veikimo sąlyga yra valstybių narių abipusis pasitikėjimas; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagrindinė tinkamo erdvės be vidaus sienų kontrolės veikimo sąlyga yra valstybių narių abipusis pasitikėjimas;

| E. | kadangi pirmą kartą panaikinus vidaus sienų kontrolę ji būdavo atnaujinama tik retais atvejais; tačiau kadangi nuo 2015 m. keletas valstybių narių išlaikė vidaus sienų kontrolę, remdamosi padidėjusiu migrantų skaičiumi ir (arba) saugumui kylančiomis grėsmėmis; kadangi Parlamentas kėlė klausimus dėl šios vidaus sienų kontrolės teisėtumo ir proporcingumo; |
| --- | --- |

E.

kadangi pirmą kartą panaikinus vidaus sienų kontrolę ji būdavo atnaujinama tik retais atvejais; tačiau kadangi nuo 2015 m. keletas valstybių narių išlaikė vidaus sienų kontrolę, remdamosi padidėjusiu migrantų skaičiumi ir (arba) saugumui kylančiomis grėsmėmis; kadangi Parlamentas kėlė klausimus dėl šios vidaus sienų kontrolės teisėtumo ir proporcingumo;

| F. | kadangi visapusiškai veikiančios Šengeno erdvės atkūrimas yra ypač svarbus siekiant apsaugoti judėjimo laisvės principą, nes tai yra vienas pagrindinių Europos integracijos laimėjimų ir pagrindinė būtina ES ekonomikos atsigavimo po COVID-19 pandemijos sąlyga; |
| --- | --- |

F.

kadangi visapusiškai veikiančios Šengeno erdvės atkūrimas yra ypač svarbus siekiant apsaugoti judėjimo laisvės principą, nes tai yra vienas pagrindinių Europos integracijos laimėjimų ir pagrindinė būtina ES ekonomikos atsigavimo po COVID-19 pandemijos sąlyga;

| 1. | primena, kad Šengeno erdvė yra esminis akivaizdus ir puoselėjamas ES projekto laimėjimas, dėl kurio daugiau nei 400 mln. žmonių gali nevaržomai keliauti, kuris piliečiams ir įmonėms yra neįkainojamas ir neturi istorinių ar pasaulinių analogų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia susirūpinimą dėl dabartinės padėties, susijusios su daugybės valstybių narių nustatyta vidaus sienų kontrole, ir įvairių kitų taikytų priemonių, įskaitant sienų uždarymą visiškai arba iš dalies arba jų uždarymą tam tikrų rūšių keliautojams, įskaitant ES piliečius arba valstybių narių teritorijoje gyvenančius trečiųjų šalių piliečius, ir labai didelį šių priemonių poveikį asmenims ir įmonėms, įskaitant turizmo ir sezoninių darbuotojų sektorius; |
| --- | --- |

2.

| 3. | visapusiškai remia visuomenės sveikatos apsaugos priemones, nustatytas siekiant apriboti COVID-19 plitimą, kuriomis reikalaujama laikytis saugaus atstumo, įskaitant privalomas izoliavimo priemones, kurios valstybių narių sprendimu taikomos jų teritorijoje, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės, teikdamos oficialius pranešimus pagal Šengeno sienų kodeksą, nurodė per mažai priežasčių, kodėl sienų kontrolė yra tinkama priemonė siekiant apriboti COVID-19 plitimą; šiuo atžvilgiu primena kad sienų kontrolė Šengeno sienų kodekse apibūdinama kaip „su sienomis susijusi veikla išimtinai esant ketinimui kirsti sieną arba įvykus tokiam kirtimui, neatsižvelgiant į jokias kitas aplinkybes“; mano, kad regioniniu lygmeniu, įskaitant tarpvalstybinius regionus, taikomi tikslingesni apribojimai turėjo būti tinkamesni ir mažiau ribojantys; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad Sąjungos vidaus sienas reglamentuojančios taisyklės nustatytos Šengeno sienų kodekse ir kad nustatant bet kokias priemones, kurios turi poveikį kirtus valstybių narių vidaus sienas, privaloma paisyti kodekso dvasios ir turinio; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad Šengeno sienų kodekse vartojami terminai yra nedviprasmiški: vidaus sienų kontrolė yra išimtinė, kraštutinė priemonė, grindžiama objektyviais kriterijais, kuria gali būti siekiama tinkamai pašalinti grėsmę viešajai tvarkai arba vidaus saugumui, kuri yra griežtai būtina ir proporcinga, taikoma atsižvelgiant į griežtai nustatytas ribas ir giežtai ribotą terminą; mano, kad daugumos valstybių narių pateiktuose pranešimuose trūksta pakankamai išsamios informacijos, kuria remiantis būtų galima patikrinti, ar šių principų buvo paisoma; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad sąvoka „kraštutinė priemonė“ apima reikalavimą patikrinti, ar kitos priemonės gali būti vienodai tinkamos arba tinkamesnės siekiant tikslo; ragina valstybes nares pripažinti galimybę nustatyti minimalius sveikatos patikrinimus, kurie būtų taikomi kaip viršesnė alternatyva vidaus sienų kontrolės nustatymui; šiuo atžvilgiu primena apie Komisijos gairėse išsamiai aprašytas su sveikata susijusias priemones (9); be to, primena Komisijos rekomendaciją dėl tinkamų policijos vykdomų patikrinimų (10), pagal kurią „[j]eigu iškilus didelei grėsmei viešajai tvarkai ar vidaus saugumui valstybės narės svarsto galimybę taikyti Reglamento (ES) 2016/399 (atnaujinančio vidaus sienų kontrolę) III antraštinės dalies II skyrių, jos pirmiausia turėtų įvertinti, ar esant tokiai padėčiai problemos nebūtų galima išspręsti sustiprinus policijos patikrinimus savo teritorijoje, įskaitant pasienio zonas“; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripažįsta, kad Šengeno erdvės teritorijoje anksčiau niekada nebuvo tokio rimto pandemijos protrūkio; primena, kad Šengeno sienų kodekso nuostatose aiškiai nustatyta, kad grėsmė visuomenės sveikatai yra pagrindas atsisakyti leisti atvykti per išorės sieną, be to, primena kad kodekse ir Konvencijoje dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo visuomenės sveikata nenurodyta kaip vidaus sienų kontrolės atnaujinimo pagrindas, numatant, kad vidaus sienų kontrolės atnaujinimas gali būti taikomas tik siekiant šalinti rimtas grėsmes viešajai tvarkai arba vidaus saugumui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apgailestauja, kad tam tikros valstybės narės sienų kontrolę ir kitus sienų apribojimus nustatė per trumpą laiką nepateikdamos pakankamai informacijos savo gyventojams ir kitoms valstybėms narėms; be to, apgailestauja dėl sienų kontrolės šalutinių pasekmių, pastebimų prie kai kurių vidaus sienų, pvz., per ilgas laukimo laikas neturint galimybės pasinaudoti tinkamomis higienos priemonėmis ir tinkamo saugaus atstumo nesilaikymas, taip sukeliant riziką asmenims, kurie patikrinami kertant sieną, ir sienos apsaugos pareigūnams, o persitempusiems sienos apsaugos ir policijos pareigūnams, kurie nėra kvalifikuoti sveikatos priežiūros specialistai, užkraunama papildoma našta; taip pat reiškia susirūpinimą dėl įvairių kliūčių, su kuriomis nuo pandemijos pradžios susiduria daugybė tarpvalstybinių Šengeno erdvės darbuotojų, įskaitant aiškios ir prieinamos informacijos apie jiems kertant sieną taikomus apribojimus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad pagal Laisvo judėjimo direktyvą valstybės narės, remdamosi su visuomenės sveikata susijusiais pagrindais, gali apriboti Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių judėjimo ir apsigyvenimo teisę, nepaisant jų pilietybės; vis dėlto primygtinai prašo, kad toje direktyvoje nustatytas apsaugos priemones garantuotų visos valstybės narės ir kad visų pirma būtų užtikrintas valstybės narės ir ES gyvenančių piliečių nediskriminavimas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad greitas visapusiškai veikiančios Šengeno erdvės atkūrimas yra labai svarbus ir priklauso nuo valstybių narių politinės valios ir jų įsipareigojimo koordinuoti pagal Šengeno acquis nustatytas priemones; ragina Komisiją imtis vadovaujančio vaidmens koordinuojant veiksmus Europos lygmeniu, siekiant spręsti problemą, kurią Europos piliečių sveikatai kelia COVID-19, kartu išsaugant Šengeno erdvę kaip erdvę be vidaus sienų kontrolės ir visapusiškai gerbiant solidarumo ir tarpusavio pasitikėjimo principus; mano, kad Europos lygmens atsakas bus naudingas visoms pusėms; ypač apgailestauja dėl nekoordinuotų, dvišalių arba daugiašalių pavienių valstybių narių veiksmų, kuriuos jos aptarė ne pagal Sąjungos sistemą, ir jiems nepritaria; reikalauja užtikrinti, kad bet kokiame susitarime būtų paisoma nediskriminavimo principo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina valstybes nares sumažinti judėjimo laisvės apribojimus tiek pat, kiek sušvelninamos COVID-19 valdymo priemonės; mano, kad užtikrinant tinkamą koordinavimą Sąjungos lygmeniu daugiau regionų apimantis požiūris gali būti proporcingesnis, palyginti su nacionalinėmis sienų kontrolės priemonėmis, ir gali sudaryti sąlygas panaikinti judėjimo laisvės apribojimus kaimyniniuose regionuose pastebimai pagerėjus visuomenės sveikatos būklei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina valstybes nares kuo skubiau kartu su Parlamentu, Taryba ir Komisija aptarti Šengeno erdvės atkūrimo planą, įskaitant būdus ir priemones, kurie padėtų kuo greičiau atkurti visapusiškai veikiančią Šengeno erdvę be vidaus sienų kontrolės, ir parengti nenumatytų atvejų planus, kurie būtų taikomi tuo atveju, jei kiltų antra pandemijos banga, siekiant užkirsti kelią tam, kad laikina sienų kontrolė vidutinės trukmės laikotarpiu netaptų pusiau nuolatine sienų kontrole; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad pagal Šengeno sienų kodeksą būtinybės nustatyti vidaus sienų kontrolę ir tokios kontrolės pratęsimo, kai tai daroma skubiai, vertinimas turėtų būti stebimas Sąjungos lygmeniu; tuo atžvilgiu ragina Komisiją tinkamai tikrinti, kaip taikomas Šengeno acquis, visų pirma įvertinti priemones, kurių valstybės narės jau ėmėsi, taip pat tai, ar valstybės narės laiku pateikė kokybiškus pranešimus, siekiant atidžiai stebėti pokyčius ir prireikus priminti valstybėms narėms jų teisines prievoles bei priimti nuomones; ragina Komisiją pasinaudoti savo prerogatyvos teisėmis prašyti, kad valstybės narės pateiktų papildomos informacijos; ragina Komisija dažniau teikti Parlamentui ataskaitas apie tai, kaip ji naudojasi jai Sutartimis nustatytomis prerogatyvos teisėmis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apgailestauja dėl to, kad Šengeno kodekso nuostata, pagal kurią valstybės narės per keturias savaites turi pranešti Parlamentui, Tarybai ir Komisijai apie sienų kontrolės panaikinimą neteko savo pradinio tikslo, todėl Parlamentas nebuvo informuotas; todėl ragina valstybes nares, kurios nustatė vidaus sienų kontrolę, laiku ir ne rečiau kaip kas šešis mėnesius informuoti Parlamentą pateikiant tikslius ir išsamius duomenis apie vidaus sienų kontrolės atnaujinimą; ypač apgailestauja dėl to, kad Komisija nuo 2015 m. nepaskelbė metinės ataskaitos apie erdvės be vidaus sienų kontrolės veikimą, nors ji tai privalo padaryti pagal Šengeno sienų kodeksą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena, kad buvo nustatyti laikini kelionių apribojimai, taikomi visoms nebūtinoms kelionėms iš trečiųjų šalių į Šengeno erdvę; pažymi, kad visi prie išorės sienų priimti sprendimai dėl atsisakymo leisti atvykti turi atitikti Šengeno sienų kodekso nuostatas, įskaitant nuostatas, susijusias su pagrindinėmis teisėmis, visų pirma nustatytomis kodekso 4 straipsnyje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Tarybą ir valstybes nares imtis veiksmų siekiant užbaigti Šengeno integraciją su visomis ES valstybėmis narėmis; pakartoja savo raginimą Tarybai kuo greičiau pateikti naują sprendimo dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Bulgarijoje ir Rumunijoje projektą; po konsultacijų su Taryba pagal Stojimo akto 4 straipsnį yra pasirengęs pareikšti savo nuomonę dėl visapusiško Šengeno acquis nuostatų taikymo Kroatijoje; mano, kad solidarumas ir atsakomybė yra visų pareiga ir kad ateityje Šengeno erdvėje gali būti panaikinti bet kokie skirtumai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad vidutinės trukmės laikotarpiu reikėtų apsvarstyti, kaip padidinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą ir užtikrinti, kad Sąjungos teisės aktuose būtų numatytas tikras Šengeno valdymas Europos lygmeniu, kuris sudarytų sąlygas Europos lygmeniu imtis koordinuoto atsako sprendžiant tokius uždavinius kaip COVID-19 pandemija, kartu išsaugant teisę laisvai judėti ir gerbiant vidaus sienų kontrolės nebuvimo principą, kuris yra pagrindinis ES piliečių branginamo Šengeno projekto aspektas; ragina Komisiją, atsižvelgiant į naujus uždavinius, šiuo tikslu pateikti pasiūlymą dėl Šengeno valdymo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Šengeno acquis – Susitarimas, sudarytas tarp Beniliukso ekonominės sąjungos valstybių, Vokietijos Federacinės Respublikos ir Prancūzijos Respublikos vyriausybių dėl laipsniško jų bendrų sienų kontrolės panaikinimo, įgyvendinimo (OL L 239, 2000 9 22, p. 13).

(2)  Šengeno acquis – 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimas, sudarytas tarp Beniliukso ekonominės sąjungos valstybių, Vokietijos Federacinės Respublikos ir Prancūzijos Respublikos Vyriausybių dėl laipsniško jų bendrų sienų kontrolės panaikinimo, įgyvendinimo (OL L 239, 2000 9 22, p. 19).

(3)  OL L 77, 2016 3 23, p. 1.

(4)  OL L 105, 2006 4 13, p. 1.

(5)  OL L 158, 2004 4 30, p. 77.

(6)  OL C 76, 2020 3 9, p. 106.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0497.

(8)  1996 m. birželio 26 d. Vykdomojo komiteto deklaracija dėl ekstradicijos (SCH/Com-ex (96) Decl. 6 Rev. 2) (OL L 239, 2000 9 22, p. 435).

(9)  2020 m. kovo 16 d. Komisijos rekomendacija C(2020)1753 dėl gairių dėl sienų valdymo priemonių, kuriomis siekiama apsaugoti sveikatą ir užtikrinti prekių ir pagrindinių paslaugų prieinamumą.

(10)  2017 m. gegužės 12 d. Komisijos rekomendacija C(2017)3349 final dėl proporcingų policijos patikrinimų ir policijos bendradarbiavimo Šengeno erdvėje.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/82 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/82

---

P9_TA(2020)0176

Europos teikiama tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų apsauga COVID-19 krizės laikotarpiu

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų apsaugos Europoje COVID-19 krizės metu (2020/2664(RSP))

(2021/C 362/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 3 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 3 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 4 ir 9 straipsnius, 26 straipsnio 2 dalį, 45, 46, 48, 151, 153 ir 168 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 4 ir 9 straipsnius, 26 straipsnio 2 dalį, 45, 46, 48, 151, 153 ir 168 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 5, 6, 10, 12 ir 16 principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 5, 6, 10, 12 ir 16 principus,

| — | atsižvelgdamas į Bendrijos darbuotojų pagrindinių socialinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendrijos darbuotojų pagrindinių socialinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/54/ES dėl priemonių, kad darbuotojai galėtų lengviau naudotis laisvo darbuotojų judėjimo teisėmis (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/54/ES dėl priemonių, kad darbuotojai galėtų lengviau naudotis laisvo darbuotojų judėjimo teisėmis (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 492/2011 dėl laisvo darbuotojų judėjimo Sąjungoje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 492/2011 dėl laisvo darbuotojų judėjimo Sąjungoje (2),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/36/ES dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir buvimo tikslu dirbti sezoniniais darbuotojais sąlygų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/36/ES dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir buvimo tikslu dirbti sezoniniais darbuotojais sąlygų (3),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/104/EB dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/104/EB dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones (4),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1149, kuriuo įsteigiama Europos darbo institucija (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1149, kuriuo įsteigiama Europos darbo institucija (5),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 987/2009, nustatantį Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įgyvendinimo tvarką (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 987/2009, nustatantį Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įgyvendinimo tvarką (6),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (7),

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyvą 89/654/EEB dėl būtiniausių darbovietei taikomų saugos ir sveikatos reikalavimų (pirmoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyvą 89/654/EEB dėl būtiniausių darbovietei taikomų saugos ir sveikatos reikalavimų (pirmoji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (8),

| — | atsižvelgdamas į 1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (9),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/957, kuria iš dalies keičiama Direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/957, kuria iš dalies keičiama Direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (10),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/67/ES dėl Direktyvos 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje vykdymo užtikrinimo ir kuria iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacinę sistemą (IMI reglamentas) (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/67/ES dėl Direktyvos 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje vykdymo užtikrinimo ir kuria iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacinę sistemą (IMI reglamentas) (11),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/54/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su biologinių veiksnių poveikiu darbe (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/54/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su biologinių veiksnių poveikiu darbe (12),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (13),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/52/EB, kuria numatomi sankcijų ir priemonių nelegaliai esančių trečiųjų šalių piliečių darbdaviams būtiniausi standartai (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/52/EB, kuria numatomi sankcijų ir priemonių nelegaliai esančių trečiųjų šalių piliečių darbdaviams būtiniausi standartai (14),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 13 d. Komisijos komunikatą „Laipsniško ir koordinuoto judėjimo laisvės atkūrimo ir vidaus sienų kontrolės atšaukimo metodas. COVID-19“ (C(2020)3250), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 13 d. Komisijos komunikatą „Laipsniško ir koordinuoto judėjimo laisvės atkūrimo ir vidaus sienų kontrolės atšaukimo metodas. COVID-19“ (C(2020)3250),

| — | atsižvelgdamas į Europos žemės ūkio socialinių partnerių – ES profesinių žemės ūkio asociacijų Darbdavių grupės (GEOPA-COPA) ir Europos maisto, žemės ūkio ir turizmo profesinių sąjungų federacijos (EFFAT) – 2020 m. gegužės 15 d. bendrą deklaraciją dėl sezoninių darbuotojų iš Europos šalių siuntimo dirbti Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žemės ūkio socialinių partnerių – ES profesinių žemės ūkio asociacijų Darbdavių grupės (GEOPA-COPA) ir Europos maisto, žemės ūkio ir turizmo profesinių sąjungų federacijos (EFFAT) – 2020 m. gegužės 15 d. bendrą deklaraciją dėl sezoninių darbuotojų iš Europos šalių siuntimo dirbti Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Europos viešbučių, restoranų ir kavinių sektoriaus socialinių partnerių – EFFAT ir bendrosios viešbučių, restoranų ir kavinių asociacijos (HOTREC) – 2020 m. kovo 11 d. ir 2020 m. balandžio 27 d. bendrus pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos viešbučių, restoranų ir kavinių sektoriaus socialinių partnerių – EFFAT ir bendrosios viešbučių, restoranų ir kavinių asociacijos (HOTREC) – 2020 m. kovo 11 d. ir 2020 m. balandžio 27 d. bendrus pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į maisto gamybos pramonės socialinių partnerių EFFAT ir „FoodDrinkEurope“2020 m. balandžio 9 d. gaires dėl maisto pramonės darbuotojų sveikatos apsaugos ir saugos COVID-19 pandemijos metu (2020 m. balandžio 9 d.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į maisto gamybos pramonės socialinių partnerių EFFAT ir „FoodDrinkEurope“2020 m. balandžio 9 d. gaires dėl maisto pramonės darbuotojų sveikatos apsaugos ir saugos COVID-19 pandemijos metu (2020 m. balandžio 9 d.),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1152 dėl skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų Europos Sąjungoje (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1152 dėl skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų Europos Sąjungoje (15),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/98/ES dėl vienos prašymų išduoti vieną leidimą trečiųjų šalių piliečiams gyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje pateikimo procedūros ir dėl valstybėje narėje teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių darbuotojų bendrų teisių (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/98/ES dėl vienos prašymų išduoti vieną leidimą trečiųjų šalių piliečiams gyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje pateikimo procedūros ir dėl valstybėje narėje teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių darbuotojų bendrų teisių (16),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. Pasaulinį susitarimą dėl saugios, tvarkingos ir teisėtos migracijos, ypač į jo 5 ir 22 tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. Pasaulinį susitarimą dėl saugios, tvarkingos ir teisėtos migracijos, ypač į jo 5 ir 22 tikslus,

| — | atsižvelgdamas į Bendras Europos COVID-19 plitimo valdymo priemonių atšaukimo veiksmų gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendras Europos COVID-19 plitimo valdymo priemonių atšaukimo veiksmų gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Tarybos narių bendrą pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Tarybos narių bendrą pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikatą „Suderintas ekonominis atsakas į COVID-19 protrūkį“ (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikatą „Suderintas ekonominis atsakas į COVID-19 protrūkį“ (COM(2020)0112),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 30 d. Komisijos komunikatą „Darbuotojų naudojimosi laisvo judėjimo teise COVID-19 protrūkio metu gairės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 30 d. Komisijos komunikatą „Darbuotojų naudojimosi laisvo judėjimo teise COVID-19 protrūkio metu gairės“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 30 d. Komisijos komunikatą „COVID-19. Laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo įgyvendinimo, su ES piliečių repatriacija susijusio tranzito tvarkos supaprastinimo ir poveikio vizų politikai gairės“ (C(2020)2050), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 30 d. Komisijos komunikatą „COVID-19. Laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo įgyvendinimo, su ES piliečių repatriacija susijusio tranzito tvarkos supaprastinimo ir poveikio vizų politikai gairės“ (C(2020)2050),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl darbo sąlygų ir mažų garantijų darbo (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl darbo sąlygų ir mažų garantijų darbo (18),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT), ypač į 3-iąjį ir 8-ąjį DVT, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT), ypač į 3-iąjį ir 8-ąjį DVT,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) nustatytus pagrindinius darbo standartus, jos konvencijas ir rekomendacijas dėl darbo sąlygų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) nustatytus pagrindinius darbo standartus, jos konvencijas ir rekomendacijas dėl darbo sąlygų,

| — | atsižvelgdamas į TDO konvenciją Nr. 184 dėl žemės ūkio darbuotojų saugos ir sveikatos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į TDO konvenciją Nr. 184 dėl žemės ūkio darbuotojų saugos ir sveikatos,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 13 d. Komisijos komunikatą „Turizmas ir transportas 2020 m. ir vėliau“ (COM(2020)0550), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 13 d. Komisijos komunikatą „Turizmas ir transportas 2020 m. ir vėliau“ (COM(2020)0550),

| — | atsižvelgdamas į Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros (EU-OSHA) 2020 m. balandžio 24 d. gaires „COVID-19. Grįžimas į darbo vietą. Darbo vietų pritaikymas ir darbuotojų apsauga“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros (EU-OSHA) 2020 m. balandžio 24 d. gaires „COVID-19. Grįžimas į darbo vietą. Darbo vietų pritaikymas ir darbuotojų apsauga“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi laisvas darbuotojų judėjimas yra darbuotojų teisė ir pagrindinis Europos Sąjungos principas, būtinas tinkamam vidaus rinkos veikimui; kadangi darbo jėgos judumas turėtų būti ne tik laisvas, bet ir teisingas; kadangi SESV 45 straipsnio 2 dalyje įtvirtintas vienodo požiūrio principas, kuriuo uždraustas bet koks su įdarbinimu, darbo užmokesčiu ir kitomis darbo ir užimtumo sąlygomis susijęs darbuotojų iš valstybių narių diskriminavimas dėl pilietybės; kadangi šis principas vienodai taikomas tarpvalstybiniams ir sezoniniams darbuotojams, kuriems turi būti užtikrintos vienodos sąlygos su darbuotojais, kurie yra priimančiosios valstybės narės piliečiai, pagal ES teisės aktus, tiek lygių teisių, tiek vienodų darbo sąlygų ar vienodos apsaugos atžvilgiais; |
| --- | --- |

A.

kadangi laisvas darbuotojų judėjimas yra darbuotojų teisė ir pagrindinis Europos Sąjungos principas, būtinas tinkamam vidaus rinkos veikimui; kadangi darbo jėgos judumas turėtų būti ne tik laisvas, bet ir teisingas; kadangi SESV 45 straipsnio 2 dalyje įtvirtintas vienodo požiūrio principas, kuriuo uždraustas bet koks su įdarbinimu, darbo užmokesčiu ir kitomis darbo ir užimtumo sąlygomis susijęs darbuotojų iš valstybių narių diskriminavimas dėl pilietybės; kadangi šis principas vienodai taikomas tarpvalstybiniams ir sezoniniams darbuotojams, kuriems turi būti užtikrintos vienodos sąlygos su darbuotojais, kurie yra priimančiosios valstybės narės piliečiai, pagal ES teisės aktus, tiek lygių teisių, tiek vienodų darbo sąlygų ar vienodos apsaugos atžvilgiais;

| B. | kadangi tarpvalstybiniai darbuotojai yra asmenys, kurie naudojasi savo laisvo judėjimo teise dirbti vienoje ir gyventi kitoje ES valstybėje narėje, taip pat pasienio darbuotojai ir komandiruoti darbuotojai; kadangi pasienio darbuotojas yra darbuotojas, kuris yra įdarbintas ES valstybės narės pasienio zonoje, tačiau kiekvieną dieną ar bent kartą per savaitę grįžta į kaimyninės šalies, kurioje gyvena ir kurios pilietis yra, pasienio zoną; kadangi komandiruotas darbuotojas yra darbuotojas, darbdavio pasiųstas laikinai teikti paslaugą kitoje ES valstybėje narėje pagal paslaugų sutartį arba komandiruotas įmonių grupės viduje ar paskirtas laikinai dirbti per laikinojo įdarbinimo įmonę; kadangi sezoniniai darbuotojai yra ES ir trečiųjų šalių piliečiai, kurie atvyksta į valstybę narę joje laikinai gyventi ir vykdyti veiklą, kuri priklauso nuo metų laikų kaitos; |
| --- | --- |

B.

kadangi tarpvalstybiniai darbuotojai yra asmenys, kurie naudojasi savo laisvo judėjimo teise dirbti vienoje ir gyventi kitoje ES valstybėje narėje, taip pat pasienio darbuotojai ir komandiruoti darbuotojai; kadangi pasienio darbuotojas yra darbuotojas, kuris yra įdarbintas ES valstybės narės pasienio zonoje, tačiau kiekvieną dieną ar bent kartą per savaitę grįžta į kaimyninės šalies, kurioje gyvena ir kurios pilietis yra, pasienio zoną; kadangi komandiruotas darbuotojas yra darbuotojas, darbdavio pasiųstas laikinai teikti paslaugą kitoje ES valstybėje narėje pagal paslaugų sutartį arba komandiruotas įmonių grupės viduje ar paskirtas laikinai dirbti per laikinojo įdarbinimo įmonę; kadangi sezoniniai darbuotojai yra ES ir trečiųjų šalių piliečiai, kurie atvyksta į valstybę narę joje laikinai gyventi ir vykdyti veiklą, kuri priklauso nuo metų laikų kaitos;

| C. | kadangi daugiau kaip 17 mln. ES piliečių gyvena ir dirba užsienyje, ES šalyje, kurios pilietybės jie neturi (3,9 proc. visos darbo jėgos 2018 m.); kadangi ES dirba 1,5 mln. tarpvalstybinių darbuotojų; kadangi vykdoma daugiau kaip 2,3 mln. komandiravimo operacijų, pagal kurias paslaugos suteikiamos kitoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

C.

kadangi daugiau kaip 17 mln. ES piliečių gyvena ir dirba užsienyje, ES šalyje, kurios pilietybės jie neturi (3,9 proc. visos darbo jėgos 2018 m.); kadangi ES dirba 1,5 mln. tarpvalstybinių darbuotojų; kadangi vykdoma daugiau kaip 2,3 mln. komandiravimo operacijų, pagal kurias paslaugos suteikiamos kitoje valstybėje narėje;

| D. | kadangi COVID-19 pandemija kelia didelį pavojų visuomenės sveikatai ir daro poveikį visų ES gyvenančių asmenų sveikatai ir gyvybei bei valstybių narių sveikatos ir priežiūros sistemoms; kadangi krizė dar labiau paveikė Europos visuomenę ir Europos ekonomiką, ypač pirminės grandies specialistus ir sektorius; kadangi poveikį patiria visi darbuotojai, nepriklausomai nuo jų statuso; kadangi dėl COVID-19 protrūkio kilusi pandemija parodė, kad ryšys tarp sąžiningo ir saugaus judumo yra neatsiejamas; |
| --- | --- |

D.

kadangi COVID-19 pandemija kelia didelį pavojų visuomenės sveikatai ir daro poveikį visų ES gyvenančių asmenų sveikatai ir gyvybei bei valstybių narių sveikatos ir priežiūros sistemoms; kadangi krizė dar labiau paveikė Europos visuomenę ir Europos ekonomiką, ypač pirminės grandies specialistus ir sektorius; kadangi poveikį patiria visi darbuotojai, nepriklausomai nuo jų statuso; kadangi dėl COVID-19 protrūkio kilusi pandemija parodė, kad ryšys tarp sąžiningo ir saugaus judumo yra neatsiejamas;

| E. | kadangi daugybė tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų yra ypač svarbūs teikiant svarbias prekes ir paslaugas pagrindiniuose ekonomikos sektoriuose, tokiuose kaip žemės ūkis ir maisto gamyba, transportas, logistika, statybos, socialinės paslaugos, įskaitant priežiūrą, socialinį darbą ir turizmą, taip pat maisto perdirbimas ir pakavimas, žuvininkystė, miškininkystė, sveikatos priežiūra ir moksliniai tyrimai, IT ir farmacijos pramonė, ypatingos svarbos infrastruktūros pramonė ir kiti sektoriai, ir yra gyvybiškai svarbūs dedant visas pastangas ekonomikai atkurti; kadangi kai kurių laikinojo įdarbinimo įmonių ir darbdavių verslo modeliai šiuose sektoriuose gali būti grindžiami darbo sąnaudų mažinimu ir nesaugiomis darbo sąlygomis; kadangi darbo inspekcijos nuolat praneša apie šiuose sektoriuose dirbančių tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų darbo teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

E.

kadangi daugybė tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų yra ypač svarbūs teikiant svarbias prekes ir paslaugas pagrindiniuose ekonomikos sektoriuose, tokiuose kaip žemės ūkis ir maisto gamyba, transportas, logistika, statybos, socialinės paslaugos, įskaitant priežiūrą, socialinį darbą ir turizmą, taip pat maisto perdirbimas ir pakavimas, žuvininkystė, miškininkystė, sveikatos priežiūra ir moksliniai tyrimai, IT ir farmacijos pramonė, ypatingos svarbos infrastruktūros pramonė ir kiti sektoriai, ir yra gyvybiškai svarbūs dedant visas pastangas ekonomikai atkurti; kadangi kai kurių laikinojo įdarbinimo įmonių ir darbdavių verslo modeliai šiuose sektoriuose gali būti grindžiami darbo sąnaudų mažinimu ir nesaugiomis darbo sąlygomis; kadangi darbo inspekcijos nuolat praneša apie šiuose sektoriuose dirbančių tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų darbo teisių pažeidimus;

| F. | kadangi tiek krizė, tiek valstybių narių priemonės, kuriomis siekiama sustabdyti ir užkirsti kelią viruso plitimui, ypač sienų uždarymas, laikini apribojimai ir vidaus sienų kontrolė, labai paveikė tarpvalstybinius ir sezoninius darbuotojus; kadangi dėl COVID-19 pandemijos buvo uždarytos sienos ir nutraukta arba sustabdyta daugelio rūšių ekonominė veikla, todėl padidėjo nedarbas ir kilo didelių tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų, įstrigusių valstybėse narėse, kuriose anksčiau dirbo, be pajamų, apsaugos ar transporto galimybių ir kartais neturinčių pastogės, galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ar maisto, perkėlimo problemų; kadangi jaunimas ir moterys, kurie yra tarpvalstybiniai ir sezoniniai darbuotojai, gali būti ypač pažeidžiami; |
| --- | --- |

F.

kadangi tiek krizė, tiek valstybių narių priemonės, kuriomis siekiama sustabdyti ir užkirsti kelią viruso plitimui, ypač sienų uždarymas, laikini apribojimai ir vidaus sienų kontrolė, labai paveikė tarpvalstybinius ir sezoninius darbuotojus; kadangi dėl COVID-19 pandemijos buvo uždarytos sienos ir nutraukta arba sustabdyta daugelio rūšių ekonominė veikla, todėl padidėjo nedarbas ir kilo didelių tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų, įstrigusių valstybėse narėse, kuriose anksčiau dirbo, be pajamų, apsaugos ar transporto galimybių ir kartais neturinčių pastogės, galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ar maisto, perkėlimo problemų; kadangi jaunimas ir moterys, kurie yra tarpvalstybiniai ir sezoniniai darbuotojai, gali būti ypač pažeidžiami;

| G. | kadangi daug tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų dirba pagal trumpalaikes darbo sutartis, kuriomis jiems suteikiama mažai darbo vietos garantijų arba visai neužtikrinama darbo vieta, užtikrinama nepakankama arba visai neužtikrinama socialinė apsauga, todėl dažnai jų kvalifikacija nesiekia nacionalinių kvalifikacinių ribų socialinėms išmokoms gauti; kadangi daug tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų dažnai yra iš skurstančių ir pažeidžiamų regionų, mažumų ir socialinių grupių, jiems dažnai kyla dirbančiųjų skurdo ir socialinės atskirties pavojus ir įdarbintojai, įdarbinimo įmonės ar darbdaviai gali pažeisti jų teises, o visa tai dar labiau paaštrino ši pandemija; kadangi darbuotojai, dirbantys pagal trumpalaikes darbo sutartis, dažnai gyvena grupinio apgyvendinimo įstaigose, o tokiomis sąlygomis sunku riboti socialinius kontaktus ir padidėja rizika jiems užsikrėsti; kadangi dideli COVID-19 sukeltų infekcijų protrūkiai pasireiškė tokiuose pramonės sektoriuose kaip maisto gamyba ir tikėtina, kad jie tęsis tuose sektoriuose ir darbo vietose, kur socialinius kontaktus riboti gali būti sunku, jei nebus imtasi atitinkamų priemonių; |
| --- | --- |

G.

kadangi daug tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų dirba pagal trumpalaikes darbo sutartis, kuriomis jiems suteikiama mažai darbo vietos garantijų arba visai neužtikrinama darbo vieta, užtikrinama nepakankama arba visai neužtikrinama socialinė apsauga, todėl dažnai jų kvalifikacija nesiekia nacionalinių kvalifikacinių ribų socialinėms išmokoms gauti; kadangi daug tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų dažnai yra iš skurstančių ir pažeidžiamų regionų, mažumų ir socialinių grupių, jiems dažnai kyla dirbančiųjų skurdo ir socialinės atskirties pavojus ir įdarbintojai, įdarbinimo įmonės ar darbdaviai gali pažeisti jų teises, o visa tai dar labiau paaštrino ši pandemija; kadangi darbuotojai, dirbantys pagal trumpalaikes darbo sutartis, dažnai gyvena grupinio apgyvendinimo įstaigose, o tokiomis sąlygomis sunku riboti socialinius kontaktus ir padidėja rizika jiems užsikrėsti; kadangi dideli COVID-19 sukeltų infekcijų protrūkiai pasireiškė tokiuose pramonės sektoriuose kaip maisto gamyba ir tikėtina, kad jie tęsis tuose sektoriuose ir darbo vietose, kur socialinius kontaktus riboti gali būti sunku, jei nebus imtasi atitinkamų priemonių;

| H. | kadangi daugelis tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų dėl jų darbo sąlygų ir darbuotojų sveikatos bei saugos COVID-19 krizės sąlygomis yra ypač pažeidžiami; kadangi krizės metu pasirodė nerimą keliančių pranešimų dėl tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų teisių pažeidimų, susijusių su darbo ir gyvenimo sąlygomis, t. y. su darbo laiku, minimaliu darbo užmokesčiu, nesąžiningu atleidimu iš darbo, darbo vietos sveikatos ir saugos standartais, pvz., dėl rašytinių instrukcijų ir pranešimų darbo vietoje trūkumo, saugaus transporto ir deramo apgyvendinimo, atitinkančių sanitarinius reikalavimus, ir informacijos, kur galima laikytis socialinių kontaktų ribojimo priemonių, trūkumo, didelio spaudimo ir nepritaikytos darbo tvarkos, komandiravimo tvarkos ir subrangos praktikos, karantino apribojimų ir reikalavimų suteikti su repatriacija susijusią pagalbą nesilaikymo bei nepakankamo asmens apsaugos priemonių (AAP) teikimo; kadangi šie pranešimai ir krizė iš esmės atskleidė ir pablogino daugelio tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų socialinį dempingą ir nesaugią padėtį bei esamų jų apsaugos teisės aktų įgyvendinimo ir vykdymo spragas; kadangi daugelis tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų praktiškai yra priklausomi nuo darbdavio arba laikinojo įdarbinimo agentūros ne tik pajamų, bet ir būsto požiūriu; kadangi daugelis atleistų tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų tapo benamiais; kadangi dėl jų pažeidžiamumo šiems darbuotojams taip pat gali būti sunku pranešti apie jų teisių pažeidimus arba nedirbti, jei jie jaučiasi blogai, nes jiems trūksta informacijos arba jie bijo prarasti pajamas, būstą ar gyvenamąją vietą; |
| --- | --- |

H.

kadangi daugelis tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų dėl jų darbo sąlygų ir darbuotojų sveikatos bei saugos COVID-19 krizės sąlygomis yra ypač pažeidžiami; kadangi krizės metu pasirodė nerimą keliančių pranešimų dėl tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų teisių pažeidimų, susijusių su darbo ir gyvenimo sąlygomis, t. y. su darbo laiku, minimaliu darbo užmokesčiu, nesąžiningu atleidimu iš darbo, darbo vietos sveikatos ir saugos standartais, pvz., dėl rašytinių instrukcijų ir pranešimų darbo vietoje trūkumo, saugaus transporto ir deramo apgyvendinimo, atitinkančių sanitarinius reikalavimus, ir informacijos, kur galima laikytis socialinių kontaktų ribojimo priemonių, trūkumo, didelio spaudimo ir nepritaikytos darbo tvarkos, komandiravimo tvarkos ir subrangos praktikos, karantino apribojimų ir reikalavimų suteikti su repatriacija susijusią pagalbą nesilaikymo bei nepakankamo asmens apsaugos priemonių (AAP) teikimo; kadangi šie pranešimai ir krizė iš esmės atskleidė ir pablogino daugelio tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų socialinį dempingą ir nesaugią padėtį bei esamų jų apsaugos teisės aktų įgyvendinimo ir vykdymo spragas; kadangi daugelis tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų praktiškai yra priklausomi nuo darbdavio arba laikinojo įdarbinimo agentūros ne tik pajamų, bet ir būsto požiūriu; kadangi daugelis atleistų tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų tapo benamiais; kadangi dėl jų pažeidžiamumo šiems darbuotojams taip pat gali būti sunku pranešti apie jų teisių pažeidimus arba nedirbti, jei jie jaučiasi blogai, nes jiems trūksta informacijos arba jie bijo prarasti pajamas, būstą ar gyvenamąją vietą;

| I. | kadangi ši krizė taip pat labai paveikė tarpvalstybinius savarankiškai dirbančius asmenis ir verslininkus; kadangi veiksmai ir priemonės, kurių valstybės narės ėmėsi COVID-19 pandemijos metu, siekdamos finansiškai kompensuoti darbuotojams, savarankiškai dirbantiems asmenims ir verslininkams padarytą žalą, daugiausia grindžiami nacionaline darbo rinka ir dažnai nėra tinkamų nuostatų, skirtų tarpvalstybiniams darbuotojams ir tarpvalstybiniams savarankiškai dirbantiems asmenims; |
| --- | --- |

I.

kadangi ši krizė taip pat labai paveikė tarpvalstybinius savarankiškai dirbančius asmenis ir verslininkus; kadangi veiksmai ir priemonės, kurių valstybės narės ėmėsi COVID-19 pandemijos metu, siekdamos finansiškai kompensuoti darbuotojams, savarankiškai dirbantiems asmenims ir verslininkams padarytą žalą, daugiausia grindžiami nacionaline darbo rinka ir dažnai nėra tinkamų nuostatų, skirtų tarpvalstybiniams darbuotojams ir tarpvalstybiniams savarankiškai dirbantiems asmenims;

| J. | kadangi daug darbuotojų užsikrėtė COVID-19, o keliose valstybėse narėse yra mirusių; kadangi kai kurių tokių darbuotojų galimybės gauti tinkamą priežiūrą, medicininę pagalbą ir priemones, taip pat sveikatos ir socialinį draudimą, buvo ribotos arba, kai kuriais atvejais, jie jų visai neturėjo net prieš įvykstant krizei; kadangi tokių darbuotojų paaukštinimas ir galimybė išeiti laikinojo nedarbingumo atostogų taip pat yra problema; |
| --- | --- |

J.

kadangi daug darbuotojų užsikrėtė COVID-19, o keliose valstybėse narėse yra mirusių; kadangi kai kurių tokių darbuotojų galimybės gauti tinkamą priežiūrą, medicininę pagalbą ir priemones, taip pat sveikatos ir socialinį draudimą, buvo ribotos arba, kai kuriais atvejais, jie jų visai neturėjo net prieš įvykstant krizei; kadangi tokių darbuotojų paaukštinimas ir galimybė išeiti laikinojo nedarbingumo atostogų taip pat yra problema;

| K. | kadangi 2019 m. liepos mėn. įsteigta Europos darbo institucija (EDI), kurios tikslas – padėti valstybėms narėms ir Komisijai veiksmingai taikyti ir vykdyti Sąjungos teisės aktus, susijusius su darbo jėgos judumu ir socialinės apsaugos koordinavimu; kadangi tikimasi, kad iki 2024 m. EDI pradės dirbti visu pajėgumu; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2019 m. liepos mėn. įsteigta Europos darbo institucija (EDI), kurios tikslas – padėti valstybėms narėms ir Komisijai veiksmingai taikyti ir vykdyti Sąjungos teisės aktus, susijusius su darbo jėgos judumu ir socialinės apsaugos koordinavimu; kadangi tikimasi, kad iki 2024 m. EDI pradės dirbti visu pajėgumu;

| L. | kadangi pilietinės visuomenės organizacijos (PVO) ir socialiniai partneriai prisidėjo teikiant pagalbą darbuotojams krizės metu tiek jų gimtosiose šalyse, tiek valstybėse narėse, kuriose jie dirba; |
| --- | --- |

L.

kadangi pilietinės visuomenės organizacijos (PVO) ir socialiniai partneriai prisidėjo teikiant pagalbą darbuotojams krizės metu tiek jų gimtosiose šalyse, tiek valstybėse narėse, kuriose jie dirba;

| M. | kadangi didžioji dauguma tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų, nukentėjusių nuo COVID-19 pandemijos ekonominio poveikio, iki šiol negalėjo tinkamai pasinaudoti teisėmis į socialinę apsaugą ir saugą dėl sutrikusio valstybių narių socialinės apsaugos institucijų koordinavimo, kurį dar labiau apsunkino COVID-19 pandemija; kadangi tarpvalstybiniai ir sezoniniai darbuotojai atsidūrė padėtyje, kurioje esant jiems nebūtinai gali būti taikomos laikinos paramos priemonės, pvz., trumpalaikio darbo programos, pakoreguotos bedarbio pašalpos ir priemonės, kuriomis sukuriamos palankesnės sąlygos dirbti nuotoliniu būdu; |
| --- | --- |

M.

kadangi didžioji dauguma tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų, nukentėjusių nuo COVID-19 pandemijos ekonominio poveikio, iki šiol negalėjo tinkamai pasinaudoti teisėmis į socialinę apsaugą ir saugą dėl sutrikusio valstybių narių socialinės apsaugos institucijų koordinavimo, kurį dar labiau apsunkino COVID-19 pandemija; kadangi tarpvalstybiniai ir sezoniniai darbuotojai atsidūrė padėtyje, kurioje esant jiems nebūtinai gali būti taikomos laikinos paramos priemonės, pvz., trumpalaikio darbo programos, pakoreguotos bedarbio pašalpos ir priemonės, kuriomis sukuriamos palankesnės sąlygos dirbti nuotoliniu būdu;

| N. | kadangi krizės metu kai kurios valstybės narės ėmėsi veiksmų siekdamos išspręsti tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų migrantų pažeidžiamumo problemą, su kuria jie susiduria COVID-19 krizės sąlygomis, ir atkreipti dėmesį į jų vaidmenį mūsų visuomenėje; |
| --- | --- |

N.

kadangi krizės metu kai kurios valstybės narės ėmėsi veiksmų siekdamos išspręsti tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų migrantų pažeidžiamumo problemą, su kuria jie susiduria COVID-19 krizės sąlygomis, ir atkreipti dėmesį į jų vaidmenį mūsų visuomenėje;

| O. | kadangi ši krizė ir teisinis netikrumas, susijęs su taikomomis socialinės apsaugos ir mokesčių sistemomis, taip pat stipriai paveikė pasienio darbuotojus ir ES pasienio regionus užimtumo, galimybės naudotis darbo vieta ir nuotolinio darbo priemonėmis požiūriu; |
| --- | --- |

O.

kadangi ši krizė ir teisinis netikrumas, susijęs su taikomomis socialinės apsaugos ir mokesčių sistemomis, taip pat stipriai paveikė pasienio darbuotojus ir ES pasienio regionus užimtumo, galimybės naudotis darbo vieta ir nuotolinio darbo priemonėmis požiūriu;

| P. | kadangi Europos žemės ūkio sektoriuje gaunamos kartais mažesnės nei vidutinės pajamos, o darbo laikas yra ilgas, užfiksuojama daug nelaimingų atsitikimų ir ligų atvejų ir neaktyviai dalyvaujama švietimo ir mokymo programose – tai ypač pasakytina apie tarpvalstybinius ir sezoninius darbuotojus; kadangi prastos darbo sąlygos žemės ūkio sektoriuje yra viena iš pagrindinių darbo jėgos trūkumo kai kuriose valstybėse narėse priežasčių; |
| --- | --- |

P.

kadangi Europos žemės ūkio sektoriuje gaunamos kartais mažesnės nei vidutinės pajamos, o darbo laikas yra ilgas, užfiksuojama daug nelaimingų atsitikimų ir ligų atvejų ir neaktyviai dalyvaujama švietimo ir mokymo programose – tai ypač pasakytina apie tarpvalstybinius ir sezoninius darbuotojus; kadangi prastos darbo sąlygos žemės ūkio sektoriuje yra viena iš pagrindinių darbo jėgos trūkumo kai kuriose valstybėse narėse priežasčių;

| Q. | kadangi ES mastu nėra sistemingai renkami duomenys ir nėra skaitmeninės sekimo sistemos, kad būtų galima teikti tinkamus duomenis apie bendrą tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų, kuriems daromas poveikis, skaičių arba suteikti galimybes darbuotojams lengvai ir greitai nustatyti savo socialinės apsaugos padėtį ir gauti įvairias prieš prasidedant krizei sukauptas išmokas; kadangi savivaldybėms pernelyg dažnai trūksta informacijos apie tarpvalstybinius ir sezoninius darbuotojus, kurie jose gyvena ir dirba; |
| --- | --- |

Q.

kadangi ES mastu nėra sistemingai renkami duomenys ir nėra skaitmeninės sekimo sistemos, kad būtų galima teikti tinkamus duomenis apie bendrą tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų, kuriems daromas poveikis, skaičių arba suteikti galimybes darbuotojams lengvai ir greitai nustatyti savo socialinės apsaugos padėtį ir gauti įvairias prieš prasidedant krizei sukauptas išmokas; kadangi savivaldybėms pernelyg dažnai trūksta informacijos apie tarpvalstybinius ir sezoninius darbuotojus, kurie jose gyvena ir dirba;

| R. | kadangi esama rizikos, kad krizė gali ir toliau gilinti esamas problemas, susijusias su tuo, kaip kai kurios įdarbinimo agentūros ir vietos darbdaviai elgiasi su tarpvalstybiniais ir sezoniniais darbuotojais; |
| --- | --- |

R.

kadangi esama rizikos, kad krizė gali ir toliau gilinti esamas problemas, susijusias su tuo, kaip kai kurios įdarbinimo agentūros ir vietos darbdaviai elgiasi su tarpvalstybiniais ir sezoniniais darbuotojais;

Teisių gynimas, saugumo užtikrinimas ir galiojančių teisės aktų vykdymo užtikrinimas

| 1. | palankiai vertina nuolat Komisijos teikiamas gaires, kurios yra vykdomo bendro ES atsako į COVID-19 protrūkį koordinavimo dalis, ypač dėl vienodo požiūrio principo įgyvendinimo ir nediskriminavimo, taip pat dėl laisvo ir sąžiningo darbuotojų judėjimo; pabrėžia, kad sienų kontrolė, atrankinis sveikatos tikrinimas ir izoliavimo priemonės turi išlikti proporcingi ir taikomi išimtinėmis aplinkybėmis ir kad visa judėjimo laisvė turėtų būti atkurta, kai tik bus manoma, kad tai saugu, atsižvelgiant į su COVID-19 susijusią padėtį šalyse; primena, kad vienodo požiūrio principas nėra taikomas tik esminiuose sektoriuose dirbantiems ir esmines darbo vietas užimantiems tarpvalstybiniams ir sezoniniams darbuotojams, bet yra taikomas visiems darbuotojams, kurie kerta vidaus sienas, atsižvelgiant į tai, kad šie sektoriai yra atviri ir priimančiosios darbo valstybėje narės vietos darbuotojams; ragina valstybes nares, kurios dar to nepadarė, kuo greičiau panaikinti visus kelionių apribojimus, diskriminuojančio pobūdžio judėjimo suvaržymus ir karantino priemones tarpvalstybiniams ir sezoniniams darbuotojams, kad būtų išvengta darbo jėgos trūkumo pagrindiniuose sektoriuose ir siekiant naudos darbuotojams, kartu užtikrinant jų sveikatą ir saugumą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti priemones, siekiant užtikrinti, kad tarpvalstybiniams ir sezoniniams darbuotojams, tarpvalstybiniams verslininkams ir savarankiškai dirbantiems asmenims būtų suteikta tinkama apsauga nuo COVID-19 ir jos padarinių, įskaitant lengvą prieigą prie testų, ir kad jiems suprantama kalba būtų suteikta informacijos apie riziką bei saugumo priemones, kurių reikia imtis; pabrėžia, kad jaunimas ir moterys, kurie yra tarpvalstybiniai ir sezoniniai darbuotojai, yra ypač pažeidžiami; be to, ragina įgyvendinti priemones, kad keliaujant būtų užtikrinta jų sveikata bei saugumas ir tinkamos būsto sąlygos, užtikrinant saugaus atstumo laikymąsi ne tik jų gyvenamojoje vietoje, bet ir darbo vietoje, taip pat su repatriacija susiję sprendimai, kurie nebūtų priimami darbuotojų nenaudai, jeigu tokių sprendimų prireiktų; akcentuoja, kad būtina laikytis galiojančių teisės aktų dėl galimybės naudotis socialinėmis teisėmis, įskaitant jų perkėlimą į kitas šalis; pabrėžia, kad negalima nusigręžti nuo tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų dėl to, kad jie, kaip ES piliečiai, pasinaudojo savo judėjimo laisve; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti darbą, kurį šioje srityje aktyviai atlieka socialiniai partneriai ir PVO, siekdami užtikrinti, kad jų teritorijoje jokie darbuotojai nepatektų į keblią padėtį dėl krizės arba, priešingu atveju, turėtų tinkamą galimybę skubiai pasinaudoti viešosiomis paslaugomis, profsąjungų parama, tinkamu būstu, apsaugos priemonėmis, maitinimu ir sveikatos priežiūra; palankiai vertina socialinių partnerių dalyvavimą sprendžiant konkrečiam sektoriui būdingas problemas, susijusias su tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų judumu ir teisėmis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares COVID-19 aplinkybėmis užtikrinti vienodą požiūrį į sezoninius darbuotojus iš trečiųjų šalių, kaip ir į Sąjungos piliečius, kaip nustatyta Direktyvoje 2014/36/ES, ir primena, kad tokie darbuotojai turi tokias pat darbuotojų ir socialines teises kaip Sąjungos piliečiai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją ir valstybes nares nedelsiant užtikrinti, kad taikomi ES teisės aktai dėl tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų teisių, ypač dėl teisės į vienodą užmokestį už tą patį darbą toje pačioje vietoje, būtų tinkamai įgyvendinami ir užtikrinamas jų vykdymas, be kita ko, vykdant nacionalinius ir tarpvalstybinius suderintus ir bendrus darbo patikrinimus; primygtinai ragina imtis aiškių veiksmų, siekiant užtikrinti, kad darbuotojai aiškiai suprastų savo sutartis, teises ir pareigas, apie juos turėtų visą informaciją ir turėtų prie jų netrikdomą prieigą prieš išvykdami, taip pat kad tos sutartys būtų prieinamos darbuotojų apsaugos įstaigoms įdarbinimo vietoje; ragina valstybes nares padidinti darbo inspektorių pajėgumus ir teikti pirmenybę sektoriams, kurių darbuotojai susiduria su rizika; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją stebėti, kaip įgyvendinamos jos gairės dėl laisvo darbuotojų judėjimo COVID-19 protrūkio metu, ir ypač parengti naujas gaires konkrečiai tarpvalstybiniams ir sezoniniams darbuotojams, tarpvalstybiniams verslininkams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, darbdaviams ir valstybėms narėms esant COVID-19 aplinkybėms, ypač dėl laisvo ir sąžiningo judėjimo, tinkamo būsto, taikomų darbo ir įdarbinimo sąlygų, taip pat sveikatos ir saugumo reikalavimų, įskaitant būtinybę užtikrinti saugaus atstumo laikymąsi transporte, apgyvendinimo ir darbo vietoje, socialinę apsaugą ir koordinavimą, galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir jų teikimą, informacijos teikimą, kaip antai rašytinius nurodymus ir skelbimus darbo vietoje jiems suprantama kalba, ir keitimąsi geriausia patirtimi; pabrėžia, kad socialiniai partneriai turi visapusiškai dalyvauti rengiant šias gaires; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina valstybes nares užtikrinti kokybišką tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų būstą, kuris turėtų būti atskirtas nuo jų atlygio, ir užtikrinti tinkamas patalpas, nuomininkų privatumą ir rašytines nuomos sutartis, kurias vykdo darbo inspektoriai, taip pat nustatyti standartus šiuo klausimu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją užtikrinti, kad pirmenybės tvarka EDI pradėtų visapusiškai veikti ir dirbtų siekdama teikti atitinkamą informaciją apie asmenų, susijusių su tarpvalstybiniu darbo judumu, teises ir pareigas, įskaitant per bendrą ES masto svetainę, kuri turėtų veikti kaip portalas, kuriame galima gauti informacijos šaltinius ir paslaugas ES bei nacionaliniu lygmenimis; nustato, kad nėra suderinto proceso, skirto pranešti apie piktnaudžiavimą ir problemas; todėl ragina EDI, bendradarbiaujant su atitinkamomis valstybių narių valdžios institucijomis, sukurti Europos priemonę, kad tarpvalstybiniai darbuotojai galėtų anonimiškai pranešti apie piktnaudžiavimą, ir įgyvendinti Reglamento (ES) 2019/1149 8 straipsnio 1 dalį, siekiant atlikti bendrus ar suderintus patikrinimus dėl atvejų, susijusių su galimu piktnaudžiavimu, apie kurį pranešta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją siūlyti ilgalaikius sprendimus, siekiant spręsti piktnaudžiavimo subranga atvejus ir apsaugoti sezoninius bei tarpvalstybinius darbuotojus, įdarbintus subrangos ir tiekimo grandinėje; |
| --- | --- |

9.

Sąžiningo judumo skatinimas ir vidaus rinkos stiprinimas

| 10. | ragina valstybes nares ir Komisiją pasirengti galimoms būsimoms COVID-19 bangoms ir dar kartą ragina koordinuoti nacionalines pasienio priemones ir parengti saugumo priemones mobiliesiems darbuotojams, įskaitant saugų prieglobstį; pažymi, kad reikia nustatyti nuolatinius nenumatytus judumo atvejus, nustatant ir prižiūrint žaliuosius koridorius, kartu su saugumo priemonėmis ir nusistovėjusiomis keliavimo sąlygomis, apie kurias pranešta; šiuo atžvilgiu pabrėžia svarbų regiono bei vietos valdžios institucijų ir veikiančių tarpvalstybinių institucijų vaidmenį, be kita ko, tvarkant ir reguliariai atnaujinant įrašus apie visus tarpvalstybinius ir sezoninius darbuotojus, užsiregistravusius savivaldybėse, kuriose yra jų būstas; akcentuoja, kad visų priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į krizę ir siekiant ją išspręsti, pagrindiniai principai turėtų būti visų darbuotojų sveikata ir saugumas, taip pat visų taikomų darbo sąlygų laikymasis ir veiksmingas vykdymo užtikrinimas, pripažįstant itin pažeidžiamą tarpvalstybinių ir mobiliųjų darbuotojų padėtį COVID-19 protrūkio metu ir po jo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad svarbu ir būtina užtikrinti tinkamą bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, kuriose dirba daug pasienio darbuotojų, kaip antai Europos ekonominės erdvės (EEE) šalimis, Šveicarija ir Jungtine Karalyste; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti tinkamą valstybių narių bendradarbiavimą renkant duomenis apie pasienio ir sezoninius darbuotojus, kad būtų pašalinti nacionalinės praktikos trūkumai, būtų sudarytos geresnės sąlygos naudotis turima informacija ir būtų sukurta nuspėjama ir prieinama vidaus darbo rinka; ragina Europos darbo instituciją (EDI), atsižvelgiant į jos steigimo reglamente numatytas jos funkcijas, aktyviai dalyvauti renkant ir derinant duomenis, kad būtų galima atlikti darbo jėgos judumo analizę ir rizikos vertinimus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad siekiant apsaugoti pasienio ir sezoninius darbuotojus, darbdaviams taip pat reikia nustatyti aiškias taisykles ir užtikrinti teisinį aiškumą; ragina valstybes nares savo atitinkamų nacionalinių institucijų tinklalapiuose rinkti ir saugoti atnaujintą informaciją apie visas tokias taisykles, be kita ko, susijusias su COVID-19 ir kelionių apribojimais; ragina Komisiją išnagrinėti galimybę sukurti portalą ar mobiliąją programėlę, kurioje būtų galima palyginti duomenis iš valstybių narių, siekiant pateikti ES piliečiams tikslią ir tikralaikę informaciją apie kelionių apribojimus, kartu nurodant kelionių galimybes ir galimus maršrutus, jeigu būtų iš dalies arba visiškai atnaujintos neatidėliotinos priemonės; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad pasienio darbuotojams, ypač pasienio zonoje dirbantiems darbuotojams, ir savarankiškai dirbantiems asmenims, nukentėjusiems nuo krizės, įskaitant, nuotoliniu būdu iš savo gyvenamosios šalies dirbančius darbuotojus, būtų suteikta galimybė naudotis galiojančiomis socialinės apsaugos, darbo teisės ir mokesčių sistemomis, be to, būtų aiškiai nurodyta kompetentinga institucija, atsakinga už jiems taikomos socialinės apsaugos aprėptį, taip pat užtikrinti, kad jie galėtų pasinaudoti sutrumpinto darbo laiko tvarka tomis pačiomis sąlygomis kaip ir kiti darbuotojai, ir kad jų buvimo gyvenamosios vietos valstybėje narėje trukmė dėl pandemijos neturėtų neigiamos įtakos jų mokestinėms ar socialinės apsaugos teisėms; prašo, kad nuotolinio darbo užsienyje laikas būtų priskiriamas tai pačiai kategorijai, kaip ir laikas darbo šalyje; |
| --- | --- |

14.

Atsparumas, perėjimas prie skaitmeninių technologijų ir skaidrumo užtikrinimas

| 15. | ragina Komisiją skubiai išanalizuoti bendrą padėtį, susijusią su pasienio ir sezoninių darbuotojų užimtumo ir sveikatos bei saugos sąlygomis, įskaitant laikinojo įdarbinimo įmonių, įdarbinimo agentūrų, kitų tarpininkų ir subrangovų vaidmenį, siekiant nustatyti apsaugos trūkumus ir galimą poreikį persvarstyti galiojančią teisinę sistemą, pavyzdžiui, darbuotojų saugos ir sveikatos teisinę sistemą, Direktyvą 2014/36/ES dėl sezoninių darbuotojų ir Direktyvą 2008/104/EB dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones, taip pat numatyti pandemijos poveikio padedančias išvengti priemones; pabrėžia, kad įgyta patirtis yra veiksminga ne tik atsižvelgiant į COVID-19 krizę, bet taip pat turėtų padėti užtikrinti labiau įrodymais pagrįstą politikos formavimą, siekiant pašalinti ES ir nacionalinių teisės aktų trūkumus krizių ir įprastos padėties atvejais; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad valstybės narės yra atsakingos už tai, kad jų socialinės apsaugos sistemos būtų stabilios, patikimos ir atsparios krizėms, taip pat kad ES nustato bendras taisykles, kuriomis siekiama apsaugoti Europoje judančių asmenų socialinės apsaugos teises; ragina dabar Tarybai pirmininkaujančią ir ateityje pirmininkausiančias valstybes nares ir kitas valstybes nares bendradarbiauti su Parlamentu siekiant greitai ir darniai susitarti dėl siūlomos reglamentų (EB) Nr. 883/2004 ir (EB) Nr. 987/2009 dėl socialinės apsaugos koordinavimo peržiūros, siekiant nustatyti atnaujintas ir tinkamas taisykles, kuriomis būtų skatinamas sąžiningas visų ES piliečių judumas ir socialinė apsauga, kartu veiksmingai kovojant su socialiniu sukčiavimu ir piktnaudžiavimu mobiliųjų darbuotojų socialinėmis teisėmis; ragina valstybes nares šiuo požiūriu skubiai įdiegti visus elektroninių socialinės apsaugos informacijos mainų (EESSI) sistemos elementus, siekiant užtikrinti veiksmingesnį socialinės apsaugos institucijų bendradarbiavimą ir spartesnį, skaitmenizuotą atskirų atvejų tvarkymą, kuris būtų naudingas su tarpvalstybiniais atvejais susijusiems asmenims; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją atnaujinti savo tinklalapius atsižvelgiant į COVID-19 ir atitinkamai skatinti jais naudotis, teikiant juose informaciją apie darbuotojų teises ir atitinkamus pasienio ir sezoniniams darbuotojams taikomus nacionalinius teisės aktus bei informaciją apie nacionalines ir regionines darbuotojų apsaugos institucijas, taip pat bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis organizuoti prieinamas informuotumo didinimo kampanijas, skirtas pasienio ir sezoniniams darbuotojams, įtraukiant socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas, siekiant toliau skleisti informaciją; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pakartoja, kad svarbu valstybėse narėse tinkamai apsaugoti apie pažeidimus pranešančius asmenis, įskaitant pasienio ir sezoninius darbuotojus; ragina valstybes nares visiems darbuotojams, neatsižvelgiant į jų statusą, taikyti ne vien tik Direktyvoje 2019/1937 nustatytus būtinuosius reikalavimus, ir išnagrinėti, kaip būtų galima nacionalinius pranešėjų apsaugos teisės aktus taikyti pasienio ar sezoniniams darbuotojams, kurie praneša apie piktnaudžiavimo atvejus; pabrėžia, kad į darbo sutartis reikia skaidriai įtraukti esamas galimybes pranešti apie piktnaudžiavimą ir gauti pagalbą, nebijant atsakomųjų veiksmų; pabrėžia, kad šiems darbuotojams turi būti užtikrinta galimybė dalyvauti profesinėse sąjungose ir pilietinės visuomenės organizacijose, be kita ko, priimančiojoje šalyje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad sukūrus skaitmeninę ir dinamišką keitimosi duomenimis tarp valstybių narių sistemą būtų paprasčiau užkirsti kelią piktnaudžiavimui pasienio ir sezoninių darbuotojų teisėmis bei nedeklaruojamu darbu ir spręsti dėl to kylančias problemas, taip pat tai padėtų nustatyti socialinės apsaugos aprėptį, numatomą pagal atsakingą socialinės apsaugos sistemą; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją parengti išsamų skaitmeninio Europos socialinės apsaugos numerio sukūrimo poveikio vertinimą siekiant pateikti pasiūlymą; pabrėžia, kad bet kokie asmens duomenys turi būti naudojami tik konkrečiam numatytam tikslui ir tik kompetentingų socialinės apsaugos institucijų, laikantis Bendrojo duomenų apsaugos reglamento (19); |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina valstybes nares tinkamai, laiku ir siekiant plataus užmojo tikslų perkelti į nacionalinę teisę persvarstytą Darbuotojų komandiravimo direktyvą, užtikrinant visiškai vienodą požiūrį į komandiruojamus darbuotojus ir jų apsaugą, ypač atsižvelgiant šios direktyvos 3 straipsnio 7 dalyje numatytą įpareigojimą darbdaviui kompensuoti komandiruotiems darbuotojams išmokas, mokamas kompensuojant su komandiruote susijusias faktiškąsias kelionės, buto ir maisto išlaidas, vadovaujantis darbo santykius reglamentuojančiais nacionaliniais įstatymais ir (arba) praktika; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nurodo, jog Komisija kartu su valstybėmis narėmis turi spręsti nepakankamai aiškių nuostatų, susijusių su laikinojo įdarbinimo įmonių ir įdarbinimo agentūrų, skirtų pasienio ir sezoniniams darbuotojams, įsteigimu ES, klausimą; primena esamą gerąją patirtį, kai tokios įmonės turi gauti konkrečias skaidrumo licencijas, kurias išduoda konkrečios administracinės įstaigos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją užtikrinti, kad įgyvendinant strategiją „nuo lauko iki stalo“ ir vykdant būsimą bendrosios žemės ūkio politikos peržiūrą būtų atsižvelgiama į Europoje dirbančius žemės ūkio darbuotojus, įskaitant sezoninius darbuotojus, migrantus ir kitus mobiliuosius darbuotojus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją ir valstybes nares kovoti su neigiamu sezoninių ir tarpvalstybinių darbuotojų įvaizdžiu, jeigu yra tokių atvejų; pažymi, kad gyvenamosios vietos valstybės narės yra atsakingos už tai, kad tarpvalstybiniams ir sezoniniams darbuotojams būtų suteikta tinkama informacija apie darbuotojų ir socialinę apsaugą; pabrėžia, kad svarbu remti tarpvalstybinius ir sezoninius darbuotojus nelaimingų atsitikimų darbe atvejais ir padėti juos repatrijuoti ir integruoti, kartu užtikrinant, kad įdarbinimo agentūros, subrangovai ir kiti tarpininkai, vykdantys veiklą jų teritorijoje, paisytų šių darbuotojų teisių; |
| --- | --- |

23.

o

o o

| 24. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Europos Vadovų Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  OL L 128, 2014 4 30, p. 8.

(2)  OL L 141, 2011 5 27, p. 1.

(3)  OL L 94, 2014 3 28, p. 375.

(4)  OL L 327, 2008 12 5, p. 9.

(5)  OL L 186, 2019 7 11, p. 21.

(6)  OL L 284, 2009 10 30, p. 1.

(7)  OL L 166, 2004 4 30, p. 1.

(8)  OL L 393, 1989 12 30, p. 1.

(9)  OL L 18, 1997 1 21, p. 1.

(10)  OL L 173, 2018 7 9, p. 16.

(11)  OL L 159, 2014 5 28, p. 11.

(12)  OL L 262, 2000 10 17, p. 21.

(13)  OL L 305, 2019 11 26, p. 17.

(14)  OL L 168, 2009 6 30, p. 24.

(15)  OL L 186, 2019 7 11, p. 105.

(16)  OL L 343, 2011 12 23, p. 1.

(17)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0054.

(18)  OL C 334, 2018 9 19, p. 88.

(19)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

---

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2020 m. birželio 18 d., ketvirtadienis

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/90 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/90

---

P9_TA(2020)0152

Rekomendacijos dėl derybų dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rekomendacija dėl derybų dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste (2020/2023(INI))

(2021/C 362/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 218 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 218 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 25 d. Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) 2020/266, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste dėl naujo partnerystės susitarimo (1), ir jo papildyme pateiktus derybinius nurodymus dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste, kurie paskelbti viešai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 25 d. Tarybos sprendimą (ES, Euratomas) 2020/266, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste dėl naujo partnerystės susitarimo (1), ir jo papildyme pateiktus derybinius nurodymus dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste, kurie paskelbti viešai,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste gavus jos pranešimą dėl ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos (2), 2017 m. spalio 3 d. rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste padėties (3), 2017 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste padėties (4), 2018 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl pagrindinių būsimų ES ir Jungtinės Karalystės santykių principų (5), 2019 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos dabartinės padėties (6), 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Susitarimo dėl išstojimo iš ES nuostatų dėl piliečių teisių įgyvendinimo ir stebėsenos (7) ir 2020 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl siūlomų derybų įgaliojimų dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste gavus jos pranešimą dėl ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos (2), 2017 m. spalio 3 d. rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste padėties (3), 2017 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste padėties (4), 2018 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl pagrindinių būsimų ES ir Jungtinės Karalystės santykių principų (5), 2019 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos dabartinės padėties (6), 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Susitarimo dėl išstojimo iš ES nuostatų dėl piliečių teisių įgyvendinimo ir stebėsenos (7) ir 2020 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl siūlomų derybų įgaliojimų dėl naujos partnerystės su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste (8),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 18 d. susitarimo dėl naujos partnerystės su Jungtine Karalyste teksto projektą (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 18 d. susitarimo dėl naujos partnerystės su Jungtine Karalyste teksto projektą (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 29 d. teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos sudarymo projekto (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 29 d. teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos sudarymo projekto (10),

| — | atsižvelgdamas į Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (11) (toliau – Susitarimas dėl išstojimo) ir Politinę deklaraciją, kuria nustatomi Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės būsimų santykių pagrindiniai principai (12) (toliau – Politinė deklaracija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (11) (toliau – Susitarimas dėl išstojimo) ir Politinę deklaraciją, kuria nustatomi Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės būsimų santykių pagrindiniai principai (12) (toliau – Politinė deklaracija),

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žuvininkystės komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto, Konstitucinių reikalų komiteto ir Peticijų komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žuvininkystės komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto, Konstitucinių reikalų komiteto ir Peticijų komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Teisės reikalų komiteto laiškus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Teisės reikalų komiteto laiškus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 114 straipsnio 4 dalį ir 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 114 straipsnio 4 dalį ir 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Užsienio reikalų komiteto ir Tarptautinės prekybos komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 58 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Užsienio reikalų komiteto ir Tarptautinės prekybos komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 58 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto ir Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A9-0117/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto ir Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A9-0117/2020),

| A. | kadangi politinė deklaracija yra derybų kriterijus, ir joje nustatomi plačių užmojų, išsamios, tvirtos ir lanksčios bendradarbiavimo prekybos ir ekonomikos srityse partnerystės parametrai, kurių pagrindas yra visapusiškas ir suderintas laisvosios prekybos susitarimas, teisėsauga ir baudžiamasis teisingumas, užsienio politika, saugumas ir gynyba bei platesnės bendradarbiavimo sritys; kadangi ES įgaliojimais, kuriuos ja remdamasi Taryba patvirtino 2020 m. vasario 25 d., sukuriama derybų programa, kuria numatoma užmegzti tvirtą ir visapusišką ES ir Jungtinės Karalystės partnerystę, sukuriant nuoseklią struktūrą ir bendrą valdymo sistemą; kadangi ES nesutiks su Jungtinės Karalystės požiūriu imtis pavienių veiksmų, kuriuo siekiama derėtis dėl atskirų savarankiškų susitarimų; |
| --- | --- |

A.

kadangi politinė deklaracija yra derybų kriterijus, ir joje nustatomi plačių užmojų, išsamios, tvirtos ir lanksčios bendradarbiavimo prekybos ir ekonomikos srityse partnerystės parametrai, kurių pagrindas yra visapusiškas ir suderintas laisvosios prekybos susitarimas, teisėsauga ir baudžiamasis teisingumas, užsienio politika, saugumas ir gynyba bei platesnės bendradarbiavimo sritys; kadangi ES įgaliojimais, kuriuos ja remdamasi Taryba patvirtino 2020 m. vasario 25 d., sukuriama derybų programa, kuria numatoma užmegzti tvirtą ir visapusišką ES ir Jungtinės Karalystės partnerystę, sukuriant nuoseklią struktūrą ir bendrą valdymo sistemą; kadangi ES nesutiks su Jungtinės Karalystės požiūriu imtis pavienių veiksmų, kuriuo siekiama derėtis dėl atskirų savarankiškų susitarimų;

| B. | kadangi ES įgaliojimai grindžiami 2018 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Tarybos gairėmis ir Politine deklaracija; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES įgaliojimai grindžiami 2018 m. kovo 23 d. Europos Vadovų Tarybos gairėmis ir Politine deklaracija;

| C. | kadangi derybos dėl būsimos partnerystės su Jungtine Karalyste gali būti grindžiamos tik veiksmingu ir visapusišku Susitarimo dėl išstojimo ir trijų jo protokolų įgyvendinimu; |
| --- | --- |

C.

kadangi derybos dėl būsimos partnerystės su Jungtine Karalyste gali būti grindžiamos tik veiksmingu ir visapusišku Susitarimo dėl išstojimo ir trijų jo protokolų įgyvendinimu;

| D. | kadangi ES turėtų toliau stengtis derėtis dėl plačių užmojų susitarimo ir rodyti savo ryžtą, kaip aiškiai nustatyta Politinėje deklaracijoje, kurią abi šalys, įskaitant Jungtinės Karalystės ministrą pirmininką, pasirašė 2019 m. spalio 17 d., ir ES įgaliojimuose; kadangi nuo 2020 m. sausio 31 d. Jungtinė Karalystė nebėra ES valstybė narė; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES turėtų toliau stengtis derėtis dėl plačių užmojų susitarimo ir rodyti savo ryžtą, kaip aiškiai nustatyta Politinėje deklaracijoje, kurią abi šalys, įskaitant Jungtinės Karalystės ministrą pirmininką, pasirašė 2019 m. spalio 17 d., ir ES įgaliojimuose; kadangi nuo 2020 m. sausio 31 d. Jungtinė Karalystė nebėra ES valstybė narė;

| E. | kadangi dabartinė laiko stoka derybose yra tik Jungtinės Karalystės pasirinkimo rezultatas; |
| --- | --- |

E.

kadangi dabartinė laiko stoka derybose yra tik Jungtinės Karalystės pasirinkimo rezultatas;

| F. | kadangi būsimas susitarimas turėtų būti įtrauktas į bendrą valdymo sistemą ir kadangi ES Teisingumo Teismas (ESTT) turėtų būti vienintelis organas, atsakingas už ES teisės aiškinimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi būsimas susitarimas turėtų būti įtrauktas į bendrą valdymo sistemą ir kadangi ES Teisingumo Teismas (ESTT) turėtų būti vienintelis organas, atsakingas už ES teisės aiškinimą;

| G. | kadangi pereinamuoju laikotarpiu visų politikos sričių ES teisė ir toliau taikoma Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje, išskyrus Sutarčių ir aktų, kurie nebuvo privalomi Jungtinei Karalystei ir jos teritorijai prieš įsigaliojant Susitarimui dėl išstojimo, nuostatas; kadangi 2020 m. gegužės 14 d. Europos Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš Jungtinę Karalystę dėl ES taisyklių dėl laisvo prekių judėjimo nesilaikymo; |
| --- | --- |

G.

kadangi pereinamuoju laikotarpiu visų politikos sričių ES teisė ir toliau taikoma Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje, išskyrus Sutarčių ir aktų, kurie nebuvo privalomi Jungtinei Karalystei ir jos teritorijai prieš įsigaliojant Susitarimui dėl išstojimo, nuostatas; kadangi 2020 m. gegužės 14 d. Europos Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš Jungtinę Karalystę dėl ES taisyklių dėl laisvo prekių judėjimo nesilaikymo;

| H. | kadangi Jungtinės Karalystės išstojimas iš ES daro poveikį milijonams jos piliečių, gyvenančių, keliaujančių ar dirbančių ES ir ES piliečiams, gyvenantiems, keliaujantiems ar dirbantiems Jungtinėje Karalystėje; taip pat ne Sąjungos ir ne Jungtinės Karalystės piliečiams; |
| --- | --- |

H.

kadangi Jungtinės Karalystės išstojimas iš ES daro poveikį milijonams jos piliečių, gyvenančių, keliaujančių ar dirbančių ES ir ES piliečiams, gyvenantiems, keliaujantiems ar dirbantiems Jungtinėje Karalystėje; taip pat ne Sąjungos ir ne Jungtinės Karalystės piliečiams;

| I. | kadangi Jungtinė Karalystė, kaip trečioji šalis, negali naudotis tokiomis pačiomis teisėmis ir privalumais, kokiais naudojasi valstybė narė, ir neturi tų pačių pareigų, todėl pasibaigus pereinamajam laikotarpiui padėtis tiek ES, tiek Jungtinėje Karalystėje iš esmės pasikeis; kadangi ES ir Jungtinė Karalystė vadovaujasi tais pačiais pagrindiniais principais ir vertybėmis; kadangi būsimame partnerystės susitarime turėtų būti atsižvelgiama į Jungtinės Karalystės geografinį artumą, tarpusavio susietumą ir aukštą esamo suderinimo su ES taisyklėmis lygį; ir kadangi ES nuo pat pradžių aiškiai nurodė, kad juo daugiau privilegijų ir teisių siekia Jungtinė Karalystė, tuo daugiau įsipareigojimų ji turės prisiimti; |
| --- | --- |

I.

kadangi Jungtinė Karalystė, kaip trečioji šalis, negali naudotis tokiomis pačiomis teisėmis ir privalumais, kokiais naudojasi valstybė narė, ir neturi tų pačių pareigų, todėl pasibaigus pereinamajam laikotarpiui padėtis tiek ES, tiek Jungtinėje Karalystėje iš esmės pasikeis; kadangi ES ir Jungtinė Karalystė vadovaujasi tais pačiais pagrindiniais principais ir vertybėmis; kadangi būsimame partnerystės susitarime turėtų būti atsižvelgiama į Jungtinės Karalystės geografinį artumą, tarpusavio susietumą ir aukštą esamo suderinimo su ES taisyklėmis lygį; ir kadangi ES nuo pat pradžių aiškiai nurodė, kad juo daugiau privilegijų ir teisių siekia Jungtinė Karalystė, tuo daugiau įsipareigojimų ji turės prisiimti;

| J. | kadangi ES ir Jungtinė Karalystė Politinėje deklaracijoje susitarė 2020 m. birželio mėn. susitikti aukštu lygiu, kad įvertintų pažangą siekdamos susitarti dėl veiksmų, kad derybose dėl būsimų jų santykių būtų žengiama į priekį; kadangi 2020 m. birželio 15 d. aukšto lygio susitikimo pabaigoje abi šalys paskelbė bendrą pareiškimą, kuriame, be kita ko, pažymima, kad reikalingas naujas postūmis; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES ir Jungtinė Karalystė Politinėje deklaracijoje susitarė 2020 m. birželio mėn. susitikti aukštu lygiu, kad įvertintų pažangą siekdamos susitarti dėl veiksmų, kad derybose dėl būsimų jų santykių būtų žengiama į priekį; kadangi 2020 m. birželio 15 d. aukšto lygio susitikimo pabaigoje abi šalys paskelbė bendrą pareiškimą, kuriame, be kita ko, pažymima, kad reikalingas naujas postūmis;

| K. | kadangi ES ir jos valstybių narių vienybė per derybas yra labai svarbi, siekiant kuo geriau apginti ES, taip pat jos piliečių, interesus; kadangi ES ir jos valstybės narės derybų dėl Susitarimo dėl išstojimo metu bei jį priimant, kaip ir vėliau, išliko vieningos; kadangi šią vienybę atspindi derybų įgaliojimų, patikėtų ES derybininkui ir ES darbo grupės pirmininkui Micheliui Barnier, kuriam labai pritaria ES ir jos valstybės narės, priėmimas; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES ir jos valstybių narių vienybė per derybas yra labai svarbi, siekiant kuo geriau apginti ES, taip pat jos piliečių, interesus; kadangi ES ir jos valstybės narės derybų dėl Susitarimo dėl išstojimo metu bei jį priimant, kaip ir vėliau, išliko vieningos; kadangi šią vienybę atspindi derybų įgaliojimų, patikėtų ES derybininkui ir ES darbo grupės pirmininkui Micheliui Barnier, kuriam labai pritaria ES ir jos valstybės narės, priėmimas;

| L. | kadangi ES ir Jungtinė Karalystė Politinėje deklaracijoje susitarė, kad būsimi santykiai turėtų būti pagrįsti bendromis vertybėmis – pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, demokratiniams principams, teisinės valstybės principui bei jų apsauga, taisyklėmis, įskaitant JT chartiją, pagrįsta tarptautine tvarka, parama ginklų neplatinimo, taikos ir saugumo bei tvaraus vystymosi principams ir aplinkos apsaugai, ir kad šios vertybės yra esminė Politinėje deklaracijoje numatyto bendradarbiavimo sąlyga ir turi būti įtvirtinta priimant privalomas politines nuostatas ir užtikrinant abipusį pasitikėjimą; kadangi ES ir toliau privalės laikytis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos, susitarimo dėl būsimų santykių sąlyga turi būti nuolatinis Jungtinės Karalystės įsipareigojimas laikytis Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) sistemos; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES ir Jungtinė Karalystė Politinėje deklaracijoje susitarė, kad būsimi santykiai turėtų būti pagrįsti bendromis vertybėmis – pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, demokratiniams principams, teisinės valstybės principui bei jų apsauga, taisyklėmis, įskaitant JT chartiją, pagrįsta tarptautine tvarka, parama ginklų neplatinimo, taikos ir saugumo bei tvaraus vystymosi principams ir aplinkos apsaugai, ir kad šios vertybės yra esminė Politinėje deklaracijoje numatyto bendradarbiavimo sąlyga ir turi būti įtvirtinta priimant privalomas politines nuostatas ir užtikrinant abipusį pasitikėjimą; kadangi ES ir toliau privalės laikytis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos, susitarimo dėl būsimų santykių sąlyga turi būti nuolatinis Jungtinės Karalystės įsipareigojimas laikytis Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) sistemos;

| M. | kadangi COVID-19 pandemija yra visiškai netikėtas ir beprecedentis atvejis, turintis didelių padarinių ES ir Jungtinės Karalystės derybų ritmui bei veiksmingumui; kadangi, jei nepavyktų pasiekti susitarimo, abi šalys turėtų būti pasirengusios labai dramatiškiems savo ekonomikos pokyčiams, kuriuos apsunkins COVID-19 pandemija ir numatomi ekonominiai jos padariniai; kadangi dėl pasaulinės pandemijos ir numatomų jos geopolitinių, ekonominių ir socialinių padarinių dar labiau reikia tobulinti partnerių ir sąjungininkų bendradarbiavimo mechanizmus; |
| --- | --- |

M.

kadangi COVID-19 pandemija yra visiškai netikėtas ir beprecedentis atvejis, turintis didelių padarinių ES ir Jungtinės Karalystės derybų ritmui bei veiksmingumui; kadangi, jei nepavyktų pasiekti susitarimo, abi šalys turėtų būti pasirengusios labai dramatiškiems savo ekonomikos pokyčiams, kuriuos apsunkins COVID-19 pandemija ir numatomi ekonominiai jos padariniai; kadangi dėl pasaulinės pandemijos ir numatomų jos geopolitinių, ekonominių ir socialinių padarinių dar labiau reikia tobulinti partnerių ir sąjungininkų bendradarbiavimo mechanizmus;

Bendrieji principai

| 1. | apgailestauja dėl to, kad po trijų derybų etapų nebuvo pasiekta jokios realios pažangos, išskyrus keletą aspektų kai kuriose srityse; atkreipia dėmesį į didelius skirtumus tarp ES ir Jungtinės Karalystės, įskaitant teksto, dėl kurio turi būti deramasi, apimtį ir teisinę struktūrą; reiškia didelį susirūpinimą dėl ribotos būsimos partnerystės, kurią numato Jungtinės Karalystės vyriausybė, ir dėl jos požiūrio į derybas – pavienių veiksmų tik srityse, kurios domina Jungtinę Karalystę; pakartoja, kad toks „išsirinkimo tik to, kas patinka“ požiūris yra nepriimtinas ES; atkreipia dėmesį į tai, kad Jungtinės Karalystės pasiūlymai, įskaitant jos atsisakymą derėtis dėl susitarimo saugumo ir gynybos susitarimo, neatitinka jos įsipareigojimų pagal susitarimą dėl išstojimo ir Politinę deklaraciją, kuriems Jungtinė Karalystė pritarė; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pakartoja, jog ES pozicija yra tvirta, kad visose derybų srityse reikia lygiagrečiai siekti apčiuopiamos pažangos, įskaitant vienodų sąlygų, žuvininkystės, vidaus saugumo ir valdymo srityse, kaip nurodyta politinėje deklaracijoje; pabrėžia, kad visos derybos yra nedalomos, ir ES nesutiks bet kokia kaina sudaryti susitarimo, juo labiau laisvosios prekybos susitarimo, neturėdama pakankamai vienodų sąlygų garantijų ir tinkamo susitarimo dėl žuvininkystės; todėl visiškai pritaria Komisijai ginant būtinybę priimti išsamų sutarties projektą, kurį iš pradžių pasiūlė ES, užuot sutikus su atskirais susitarimais, kaip siūlo Jungtinė Karalystė; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primygtinai tvirtina, kad bet koks susitarimas dėl naujų ES ir Jungtinės Karalystės santykių turi būti nuoseklus ir pritaikytas atsižvelgiant į abiejų šalių geografinį artumą ir didelį abiejų šalių ekonomikos tarpusavio susietumą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina Jungtinės Karalystės teisinių pasiūlymų projektų paskelbimą, nors jie ir paskelbti pavėluotai; pažymi, jog, priešingai nei teigia Jungtinė Karalystė, kad ji naudojasi esamais precedentais, daugelis šių pasiūlymų gerokai viršija tai, dėl ko pastaraisiais metais ES derėjosi kituose laisvosios prekybos susitarimuose su trečiosiomis šalimis; primena, kad bet koks galutinis susitarimas turi būti grindžiamas teisių ir pareigų pusiausvyra; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teigiamai vertina tai, kad labai suderinti Parlamento 2020 m. vasario 12 d. rezoliucijoje ir Tarybos 2020 m. vasario 25 d. sprendime (ES, Euratomas) 2020/266, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste dėl naujo partnerystės susitarimo (13) (derybiniai nurodymai) išdėstyti derybų tikslai; pabrėžia, kad Parlamentas visapusiškai remia Komisiją derybose su Jungtine Karalyste pagal derybinius nurodymus, nes visos trys institucijos plačiu mastu sutaria dėl tų pačių tikslų, kurie turėtų būti pasiekti per šias derybas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teigiamai vertina ES parengtą susitarimo dėl naujos partnerystės su Jungtine Karalyste teksto projektą, paskelbtą 2020 m. kovo 18 d., kuriame siūlomas išsamus tvirtos ir glaudžios partnerystės susitarimas, apimantis ne tik laisvą prekybą prekėmis ir paslaugomis, bet ir būdus, kaip išvengti iškraipymų ir nesąžiningų konkurencinių pranašumų, taip pat susijusių su žemės ūkio sektoriais, sanitarijos ir fitosanitarijos priemonėmis ir valstybės pagalba, ir sudaryti palankias sąlygas vystytis prekybai investicijomis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją toliau skaidriai vykdyti derybas, nes skaidrumas naudingas derybų procesui, taip pat piliečiams ir įmonėms, kadangi suteikia galimybę jiems geriau pasiruošti etapui po pereinamojo laikotarpio; primygtinai ragina Komisiją šiuo atžvilgiu užtikrinti viešas konsultacijas ir nuolatinį dialogą su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene, taip pat su nacionaliniais parlamentais; palankiai vertina ir tikisi, kad Komisija ir toliau įgyvendins savo praktiką laiku informuoti Parlamentą apie derybas, atsižvelgdama į informaciją, kuria dalijamasi su valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad bet koks pagal SESV 217 straipsnį sudarytas ES ir Jungtinės Karalystės asociacijos susitarimas (toliau – susitarimas) turi griežtai atitikti šiuos principus:






  i) | trečioji valstybė negali naudotis tomis pačiomis teisėmis ir privalumais, kokiais naudojasi Europos Sąjungos valstybė narė arba Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA), arba Europos ekonominės erdvės (EEE) narė, ir ji neturi tų pačių pareigų; |
| --- | --- | --- |

8.

i)

trečioji valstybė negali naudotis tomis pačiomis teisėmis ir privalumais, kokiais naudojasi Europos Sąjungos valstybė narė arba Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA), arba Europos ekonominės erdvės (EEE) narė, ir ji neturi tų pačių pareigų;

| ii) | visiško bendrosios rinkos vientisumo ir tinkamo veikimo, muitų sąjungos ir keturių laisvių nedalomumo apsauga; visų pirma bendradarbiavimo ekonomikos ramsčio srityje lygis turi atitikti įsipareigojimus, prisiimtus siekiant supaprastinti žmonių judumą, be kita ko, bevizį režimą, tyrėjų, studentų, laikinų paslaugų teikėjų ir verslo tikslais keliaujančių asmenų judumą, taip pat bendradarbiavimą socialinės apsaugos srityje; |
| --- | --- |

ii)

visiško bendrosios rinkos vientisumo ir tinkamo veikimo, muitų sąjungos ir keturių laisvių nedalomumo apsauga; visų pirma bendradarbiavimo ekonomikos ramsčio srityje lygis turi atitikti įsipareigojimus, prisiimtus siekiant supaprastinti žmonių judumą, be kita ko, bevizį režimą, tyrėjų, studentų, laikinų paslaugų teikėjų ir verslo tikslais keliaujančių asmenų judumą, taip pat bendradarbiavimą socialinės apsaugos srityje;

| iii) | turi būti išsaugotas ES sprendimų priėmimo autonomiškumas; |
| --- | --- |

iii)

turi būti išsaugotas ES sprendimų priėmimo autonomiškumas;

| iv) | turi būti užtikrinama ES teisinė tvarka ir ESTT, kaip pagrindinės institucijos, atsakingos už ES teisės aiškinimą, vaidmuo šiuo aspektu; |
| --- | --- |

iv)

turi būti užtikrinama ES teisinė tvarka ir ESTT, kaip pagrindinės institucijos, atsakingos už ES teisės aiškinimą, vaidmuo šiuo aspektu;

| v) | turi būti toliau laikomasi demokratinių principų, gerbiamos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, visų pirma apibrėžtos Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje (EŽTK) ir jos protokoluose, Europos socialinėje chartijoje, Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statute ir kitose Jungtinių Tautų ir Europos Tarybos tarptautinėse žmogaus teisių sutartyse, taip pat turi būti laikomasi teisinės valstybės principo, visų pirma primena, kad susitarimo dėl būsimų santykių sąlyga turi būti nuolatinis Jungtinės Karalystės įsipareigojimas laikytis EŽTK sistemos; |
| --- | --- |

v)

turi būti toliau laikomasi demokratinių principų, gerbiamos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, visų pirma apibrėžtos Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje (EŽTK) ir jos protokoluose, Europos socialinėje chartijoje, Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statute ir kitose Jungtinių Tautų ir Europos Tarybos tarptautinėse žmogaus teisių sutartyse, taip pat turi būti laikomasi teisinės valstybės principo, visų pirma primena, kad susitarimo dėl būsimų santykių sąlyga turi būti nuolatinis Jungtinės Karalystės įsipareigojimas laikytis EŽTK sistemos;

| vi) | turi būti sudarytos vienodos sąlygos, taip pat įmonėms, užtikrinant lygiaverčiai aukštus socialinės, darbo, aplinkos ir vartotojų apsaugos bei kovos su klimato kaita, taip pat mokesčių, konkurencijos ir valstybės pagalbos politikos standartus, be kita ko, taikant tvirtą ir visapusišką konkurencijos ir valstybės pagalbos kontrolės sistemą; vienodos sąlygos turi būti užtikrintos taikant veiksmingus ginčų sprendimo ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus, taip pat pagal prekybos ir darnaus vystymosi skyrių; visų pirma primena, kad bet koks ateities susitarimas turi būti visiškai susietas su sąlyga laikytis Paryžiaus susitarimo, sudaryto pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (toliau – Paryžiaus susitarimas); |
| --- | --- |

vi)

turi būti sudarytos vienodos sąlygos, taip pat įmonėms, užtikrinant lygiaverčiai aukštus socialinės, darbo, aplinkos ir vartotojų apsaugos bei kovos su klimato kaita, taip pat mokesčių, konkurencijos ir valstybės pagalbos politikos standartus, be kita ko, taikant tvirtą ir visapusišką konkurencijos ir valstybės pagalbos kontrolės sistemą; vienodos sąlygos turi būti užtikrintos taikant veiksmingus ginčų sprendimo ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus, taip pat pagal prekybos ir darnaus vystymosi skyrių; visų pirma primena, kad bet koks ateities susitarimas turi būti visiškai susietas su sąlyga laikytis Paryžiaus susitarimo, sudaryto pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (toliau – Paryžiaus susitarimas);

| vii) | turi būti taikomas atsargumo principas, taip pat principas, pagal kurį žala aplinkai pirmiausia turėtų būti atitaisoma ten, kur yra jos šaltinis, ir principas „teršėjas moka“; |
| --- | --- |

vii)

turi būti taikomas atsargumo principas, taip pat principas, pagal kurį žala aplinkai pirmiausia turėtų būti atitaisoma ten, kur yra jos šaltinis, ir principas „teršėjas moka“;

| viii) | turi būti išsaugomi ES susitarimai su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant EEE susitarimą, ir išlaikoma bendra šių santykių pusiausvyra; |
| --- | --- |

viii)

turi būti išsaugomi ES susitarimai su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant EEE susitarimą, ir išlaikoma bendra šių santykių pusiausvyra;

| ix) | turi būti išsaugomas ES finansinis stabilumas ir užtikrinama, kad būtų laikomasi jos reguliavimo ir priežiūros tvarkos bei standartų ir kad jie būtų taikomi; |
| --- | --- |

ix)

turi būti išsaugomas ES finansinis stabilumas ir užtikrinama, kad būtų laikomasi jos reguliavimo ir priežiūros tvarkos bei standartų ir kad jie būtų taikomi;

| x) | turi būti užtikrinama tinkama teisių ir pareigų, taip pat, kai taikoma, proporcingų finansinių indėlių pusiausvyra; |
| --- | --- |

x)

turi būti užtikrinama tinkama teisių ir pareigų, taip pat, kai taikoma, proporcingų finansinių indėlių pusiausvyra;

| xi) | tinkamo ir teisingo rezultato, garantuojamo visoms valstybėms narėms ir atitinkančio mūsų piliečių interesus, garantija; |
| --- | --- |

xi)

tinkamo ir teisingo rezultato, garantuojamo visoms valstybėms narėms ir atitinkančio mūsų piliečių interesus, garantija;

| 9. | pabrėžia, kad Parlamentas visapusiškai ir tvirtai remia ES vyriausiąjį derybininką reikalaujant, kad vienodų sąlygų garantijos būtų esminis bet kokio susitarimo su Jungtine Karalyste aspektas, nes tai nėra ES dogmatizmas ar ideologija, o būtina sąlyga siekiant užmegzti plačių užmojų ir suderintą partnerystę su Jungtine Karalyste, taip pat išlaikyti vidaus rinkos ir ES bendrovių konkurencingumą, kartu palaikant ir plėtojant aukštą socialinės, aplinkos ir vartotojų apsaugos lygį ateityje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | šiuo atžvilgiu visapusiškai gerbia Jungtinės Karalystės suverenitetą, ir ES neketina jam kenkti vykstančiose derybose; vis dėlto primena, kad Jungtinė Karalystė niekada nebus tokia pat kaip kitos trečiosios šalys dėl buvusios ES valstybės narės statuso, dabartinio visiško reguliavimo suderinimo ir didelio masto prekybos tarp abiejų šalių, taip pat dėl jos geografinio artumo ES – visa tai reikalauja susitarime nustatyti tvirtas ir patikimas vienodas veiklos sąlygas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad ES turėtų ir toliau dėti pastangas ir laikytis įsipareigojimų derėtis dėl susitarimo, kaip ji visada tai pabrėžė politinėje deklaracijoje ir derybiniuose nurodymuose, dėl šių susitarimo dalių: prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo, teisėsaugos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose, užsienio politikos, saugumo ir gynybos bei teminių bendradarbiavimo sričių, pvz., bendradarbiavimo darnaus vystymosi srityje; ragina abi šalis laikytis pragmatiško ir racionalaus požiūrio; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad svarbu būti visapusiškai pasirengus Jungtinės Karalystės pasitraukimui iš vidaus rinkos ir muitų sąjungos, kai pasibaigs pereinamasis laikotarpis, nepriklausomai nuo to, kokie bus derybų rezultatai; pabrėžia, kad pasekmės bus dar reikšmingesnės, jei nebus pasiektas susitarimas; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad ES yra pasirengusi bet kuriam scenarijui; |
| --- | --- |

12.

| 13. | šiuo atžvilgiu palankiai vertina Komisijos konkretiems sektoriams skirtus „pranešimus apie pasirengimą“, kuriais siekiama užtikrinti, kad ES įmonės būtų pasirengusios neišvengiamam sukrėtimui, kurį sukels Jungtinės Karalystės pasitraukimas iš vidaus rinkos; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant visapusiškai informuoti ES piliečius ir įmones apie riziką dėl to, kad pereinamasis laikotarpis gali pasibaigti prieš pasiekiant susitarimą, kad būtų galima užtikrinti tinkamą pasirengimą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad svarbu gerokai prieš pasibaigiant pereinamajam laikotarpiui sustiprinti ir tinkamai finansuoti pasirengimo ir atsargines priemones, ypač jei derybos atsidurtų aklavietėje; pabrėžia, kad tokios atsarginės priemonės turėtų būti laikinos ir vienašališkos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pakartoja, kad pritaria derybiniams nurodymams, kuriuose numatyta, kad Gibraltaras nebus įtrauktas į teritorinę ES ir Jungtinės Karalystės sudaromų susitarimų taikymo sritį ir kad bet kokiam atskiram susitarimui reikės išankstinio Ispanijos Karalystės sutikimo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, jog svarbu įgyvendinti Protokolo dėl Gibraltaro nuostatas dėl pasienio darbuotojų, apmokestinimo, aplinkos apsaugos ir žvejybos; ragina Ispanijos ir Jungtinės Karalystės vyriausybes užtikrinti, kad būtų vykdomas reikiamas bendradarbiavimas siekiant išspręsti šiuos klausimus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | dar kartą primena Susitarimo dėl išstojimo 132 straipsnyje numatytą galimybę Jungtiniam komitetui ne vėliau kaip 2020 m. birželio 30 d. priimti sprendimą, kuriuo pereinamasis laikotarpis būtų pratęstas po 2020 m. gruodžio 31 d.; pripažįsta Jungtinės Karalystės sprendimą, priimtą po 2020 m. birželio 12 d. Jungtinio komiteto posėdžio, nesvarstyti pereinamojo laikotarpio pratęsimo; pabrėžia, kad ES tebėra pasiruošusi tokio pratęsimo galimybei; |
| --- | --- |

17.

Susitarimo dėl išstojimo įgyvendinimas

| 18. | primena, kad teisiškai privalomas Susitarimas dėl išstojimo yra Jungtinės Karalystės išstojimo tvarkos įgyvendinimo priemonė, kad jo nuostatos negali būti persvarstomos ir kad vienintelis ES ir Jungtinės Karalystės jungtinio komiteto tikslas yra prižiūrėti jo įgyvendinimą; pabrėžia, kad veiksmingas Susitarimo dėl išstojimo įgyvendinimas yra būtina sėkmingo susitarimo su Jungtine Karalyste užbaigimo sąlyga, būtinas jo užtikrinimo elementas ir lakmuso popierėlis Jungtinės Karalystės gerai valiai, kurią ji įsipareigojo parodyti derybų procese, patikrinti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primygtinai reikalauja kuo anksčiau padaryti apčiuopiamą pažangą ir užsitikrinti tvirtas garantijas, kad Jungtinė Karalystė veiksmingai ir visapusiškai įgyvendins Susitarimą dėl išstojimo iki pereinamojo laikotarpio pabaigos; pabrėžia, kad jo įgyvendinimo stebėjimas yra neatskiriama Parlamento darbo dalis, ir pakartoja, kad pagal SESV 218 straipsnio 10 dalį Parlamentas turi būti nedelsiant ir visapusiškai informuojamas apie visas Jungtinio komiteto diskusijas ir priimtus sprendimus, ir kad jis išliks budrus ir visapusiškai naudosis savo prerogatyvomis; atsižvelgdamas į tai, primena Komisijos pirmininkės įsipareigojimą, prisiimtą 2019 m. balandžio 16 d. Parlamento plenariniame posėdyje, taip pat įsipareigojimus pagal 2020 m. sausio 30 d. Tarybos sprendimą (ES) 2020/135; ragina Jungtinio komiteto pirmininkus aktyviai įtraukti piliečius ir pilietinės visuomenės organizacijas į svarstymus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena, kad Susitarimas dėl išstojimo numato abipusę ES ir Jungtinės Karalystės piliečių apsaugą, įskaitant jų šeimos narius, kuriems turėtų būti pateikta visa reikalinga informacija apie jų teises ir procedūras, kurių reikia laikytis norint toliau gyventi, dirbti ir keliauti savo gyvenamoje šalyje arba keliauti į ją; primena, kad piliečiai, kuriuos paveikė Jungtinės Karalystės išstojimas iš ES, remiasi laiku pateikta patikima informacija apie jų teises ir statusą, ir primygtinai ragina valstybes nares ir Jungtinę Karalystę teikti pirmenybę šiam klausimui; primygtinai ragina valstybes nares visapusiškai gerbti ir ginti ES gyvenančių Jungtinės Karalystės piliečių teises pagal Susitarimą dėl išstojimo ir suteikti jiems visą reikiamą informaciją bei teisinį tikrumą apie jų padėtį ir teises, įskaitant tai, ar jos taiko vadinamąją konstitutyviąją, ar deklaratyviąją leidimo gyventi šalyje sistemą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pakartoja, kad piliečių teisės išliks absoliučiu prioritetu, ir įsipareigoja užtikrinti, kad piliečių teisės būtų garantuojamos pagal Susitarimą dėl išstojimo ir ES, ir Jungtinės Karalystės piliečiams bei jų šeimoms; primygtinai ragina ES ir Jungtinę Karalystę siekti, kad būsimame susitarime būtų numatytos didelės judumo teisės; apgailestauja dėl to, kad Jungtinė Karalystė iki šiol parodė menką užmojį piliečių judumo, kuriuo Jungtinė Karalystė ir jos piliečiai naudojosi praeityje, klausimu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | reiškia susirūpinimą dėl pranešimų, kad preliminarų nuolatinio gyventojo statusą turintiems ES piliečiams dėl biurokratinių kliūčių nebuvo suteiktos socialinės išmokos Jungtinėje Karalystėje; pabrėžia, kad tokios situacijos prilygsta nepagrįstai diskriminacijai ir turi rimtų padarinių, ypač didelio ekonominio ir socialinio netikrumo laikotarpiu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad ES piliečiai Jungtinėje Karalystėje susiduria su didelėmis problemomis norėdami gauti nuolatinio gyventojo statusą, be kita ko, dėl COVID-19 pandemijos; mano, kad atvejų, kuriais suteiktas preliminarus nuolatinio gyventojo statusas, skaičius, palyginti su atvejų, kuriais suteiktas nuolatinio gyventojo statusas, skaičiumi, yra neproporcingai didelis; primygtinai ragina Jungtinės Karalystės Vidaus reikalų ministeriją laikytis lankstaus požiūrio priimant pareiškėjų pateikiamus dokumentus, kuriais įrodoma, kad jie šalyje praleido reikalaujamus penkerius metus; taip pat yra susirūpinęs dėl to, kad pareiškėjams neišduodamas joks fizinis jiems suteikto statuso įrodymas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina šalis užtikrinti griežtą Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos įgyvendinimą, nes tai yra būtina prielaida siekiant sėkmingai sudaryti būsimą susitarimą; primena, kad šis protokolas buvo parengtas ir priimtas siekiant gerbti taikos procesą ir laikytis Didžiojo penktadienio susitarimo, užtikrinant, kad Airijos saloje nebūtų realios sienos, sykiu apsaugant vidaus rinkos vientisumą, ir yra labai svarbus įmonėms, ypač žemės ūkio maisto produktų sektoriui, piliečių apsaugos, aplinkos ir biologinės įvairovės srityse; pabrėžia, kad laisvas ES piliečių judėjimas ir laisvas paslaugų judėjimas Airijos saloje yra svarbūs siekiant sumažinti žalą visos salos ekonomikai ir kad šis klausimas turėtų būti įtrauktas į būsimą susitarimą; primygtinai ragina Jungtinės Karalystės valdžios institucijas užtikrinti, kad nebūtų sumažintos Šiaurės Airijos piliečių teisės; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reiškia susirūpinimą dėl Jungtinės Karalystės vyriausybės viešų pareiškimų, kurie rodo, kad trūksta politinės valios visapusiškai vykdyti jos teisinius įsipareigojimus pagal Susitarimą dėl išstojimo, konkrečiai dėl prekių patikros Airijos jūroje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primena, kad iki pereinamojo laikotarpio pabaigos ES ir Jungtinės Karalystės jungtinis komitetas turi priimti svarbius sprendimus dėl Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tikisi, kad ES ir Jungtinė Karalystė ras galimybių susitarti dėl visų institucinių priemonių, pvz., dėl Europos Komisijos techninio biuro sukūrimo Belfaste, nepaisant nuolatinio Jungtinės Karalystės valdžios institucijų išreiškiamo atsisakymo leisti atidaryti tokį biurą; pabrėžia, kad Jungtinė Karalystė turi pateikti išsamų tvarkaraštį ir imtis reikiamų priemonių, pvz., pasirengti įgyvendinti Sąjungos muitinės kodeksą ir pradėti taikyti muitinės procedūras į Šiaurės Airiją iš Didžiosios Britanijos įvežamoms prekėms, taip pat užtikrinti, kad būtų galima atlikti visus būtinus sanitarijos ir fitosanitarijos patikrinimus ir kitus reguliavimo patikrinimus, susijusius su prekėmis, įvežamomis į Šiaurės Airiją iš ES nepriklausančių šalių, nes tai taip pat būtina siekiant užtikrinti aiškumą įmonėms; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia aiškių teisinių taisyklių, skaidraus įgyvendinimo ir veiksmingų kontrolės mechanizmų svarbą siekiant išvengti sisteminės rizikos, susijusios su sukčiavimu PVM ir muitais, neteisėta prekyba (kontrabanda) ar kitokiu sukčiavimu piktnaudžiaujant galimai neaiškia teisine sistema, be kita ko, dėl padidėjusios rizikos, susijusios su neteisingomis kilmės deklaracijomis ir produktais, kurie nėra skirti vidaus rinkai; ragina Komisiją vykdyti reguliarius ir veiksmingus patikrinimus ir kontrolę ir reguliariai pranešti Europos Parlamentui apie sienų kontrolės padėtį; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos 5 straipsnyje vartojama apibrėžtis „kai kyla grėsmė, kad tos prekės [...] vėliau bus vežamos į Sąjungą“ yra neaiški ir priklauso nuo vėlesnių Jungtinio komiteto sprendimų, ir primygtinai reikalauja, kad tokie sprendimai būtų priimami juos patikrinus Europos Parlamentui; prašo jį nuolat išsamiai informuoti apie to straipsnio taikymą ir bet kokius pasiūlymus dėl Jungtinio komiteto sprendimų, susijusių su to straipsnio taikymu, pvz., apie konkrečių kriterijų, pagal kuriuos prekės gali būti laikomos „keliančiomis grėsmę“, nustatymą arba bet kokių ankstesnių jo sprendimų pakeitimą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primena, kad pasibaigus pereinamajam laikotarpiui Jungtinė Karalystė privalo prisidėti, be kita ko, finansuojant Europos gynybos agentūros, Europos Sąjungos saugumo studijų instituto ir Europos Sąjungos palydovų centro veiklą ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) veiksmų, kuriuose ji dalyvauja, išlaidas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad Jungtinė Karalystė turi įgyvendinti visas ES ribojamąsias priemones ir sankcijas, kurios jau galioja ar dėl kurių būtų nuspręsta pereinamuoju laikotarpiu, turi remti ES pareiškimus ir pozicijas trečiosiose šalyse ir tarptautinėse organizacijose ir tam tikrais konkrečiais atvejais dalyvauti ES karinėse operacijose ir civilinėse misijose, įsteigtose pagal BSGP, tačiau negali imtis vadovaujančių pareigų pagal naują susitarimą dėl dalyvavimo bendrųjų sąlygų ir sykiu turi paisyti ES sprendimų priėmimo autonomiškumo ir atitinkamų ES sprendimų bei teisės aktų, be kita ko, dėl viešųjų pirkimų ir perdavimo gynybos srityje; patvirtina, kad toks bendradarbiavimas priklauso nuo to, ar visapusiškai laikomasi tarptautinės žmogaus teisių teisės ir tarptautinės humanitarinės teisės bei ES pagrindinių teisių; |
| --- | --- |

31.

Ekonominė partnerystė

Prekyba

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad Jungtinė Karalystė pasirinko kurti savo būsimą ekonominę ir prekybos partnerystę su ES pagal visapusišką laisvosios prekybos susitarimą (LPS), kaip nustatyta Jungtinės Karalystės vyriausybės 2020 m. vasario 27 d. paskelbtame dokumente „Būsimi santykiai su ES. Jungtinės Karalystės požiūris derybose“; pabrėžia, kad, nors Europos Parlamentas remia ES konstruktyvias derybas su Jungtine Karalyste dėl subalansuoto, plataus užmojo ir visapusiško LPS, LPS iš esmės niekada nebus lygiavertis prekybai be kliūčių; pritaria derybiniuose nurodymuose, kuriuos drauge priėmė 27 valstybės narės, nustatytai pozicijai, pagal kurią LPS, kuriam pritartų ES, taikymo sritis ir užmojai priklausytų nuo Jungtinės Karalystės pritarimo visapusiškoms, privalomoms ir vykdytinoms nuostatoms, susijusioms su vienodomis sąlygomis, atsižvelgiant į dydį, geografinį artumą, ekonominę tarpusavio priklausomybę ir susietumą, rinkų integraciją, taip pat nuo to, ar bus sudarytas dvišalis susitarimas dėl žvejybos kaip integrali partnerystės dalis, ir būtinai turėtų tiesioginį ryšį su tokiu pritarimu; dar kartą patvirtina, kad ES ir Jungtinė Karalystė negali sudaryti prekybos susitarimo, jei į jį nebus įtrauktas išbaigtas, darnus, subalansuotas ir ilgalaikis žvejybos susitarimas, pagal kurį būtų toliau optimaliomis sąlygomis išlaikoma esama prieiga prie vandenų, išteklių ir rinkų laikantis bendros žuvininkystės politikos (BŽP) principų, ir toks susitarimas nebus priimtas iki pereinamojo laikotarpio pabaigos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pažymi, kad, priešingai Jungtinės Karalystės teiginiui, kad ji naudojasi esamais precedentais, daugelis pasiūlymų Jungtinės Karalystės teisinių pasiūlymų projektuose gerokai viršija tai, dėl ko pastaraisiais metais ES suderėjo kituose laisvosios prekybos susitarimuose su trečiosiomis šalimis, pvz., finansinių paslaugų, abipusio profesinės kvalifikacijos pripažinimo ir atitikties vertinimo, BIS tvarkos lygiavertiškumo arba kilmės taisyklių kumuliacijos srityse; remia dvišalės kumuliacijos sistemą, kuri yra tinkamiausia, nes ji apima paramą ES ir Jungtinės Karalystės integracijai, o ne integracijai su trečiosiomis šalimis, su kuriomis ES yra sudariusi laisvosios prekybos susitarimus, ir ad hoc mechanizmą, skirtą kovai su vadinamojo apsikeitimo rizika (14); |
| --- | --- |

33.

| 34. | šiuo atžvilgiu labai apgailestauja dėl to, kad Jungtinė Karalystė iki šiol atsisakė, nepaisant politinėje deklaracijoje prisiimto įsipareigojimo, svarstyti, pvz., viešųjų pirkimų, jūrų transporto ir būsimų geografinių nuorodų apsaugos klausimų, nors Jungtinė Karalystė įtraukė kai kurias iš šių temų į savo derybų su JAV ir Japonija įgaliojimus; be to, apgailestauja dėl to, kad Jungtinė Karalystė iki šiol nepateikė pasiūlymo dėl mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ); |
| --- | --- |

34.

| 35. | primena, kad nuolatinis bendras įsipareigojimas siekti nulinių kvotų ir nulinių muitų tarifų prekybos santykiuose išlieka pagrindine sąlyga norint laiku sudaryti susitarimą per ypatingai trumpą laiką, kurį šioms deryboms nustatė būtent Jungtinė Karalystė, visų pirma atsižvelgiant į ankstesnę patirtį, kuri aiškiai parodė, kad derybos dėl tarifų eilučių gali trukti kelerius metus; reiškia susirūpinimą dėl Jungtinės Karalystės vyriausybės ketinimo nukrypti nuo šio tikslo; pabrėžia, kad žemės ūkio prekėms tikriausiai būtų padarytas didžiausias poveikis, atsižvelgiant į tai, kad laisvosios prekybos susitarimuose likusios nenulinių tarifų eilutės paprastai daro poveikį šiam sektoriui; todėl pakartoja, kad nepaisant to, ar panaikinta 100 proc. ar mažiau tarifų eilučių, tai nepakeis ES reikalavimo nustatyti tvirtas vienodas veiklos sąlygas; pakartoja, kad nuostatose dėl vienodų sąlygų turi būti išlaikomi aukšti lygiaverčiai aplinkos apsaugos, socialiniai ir užimtumo standartai, remiantis tinkamais ir svarbiais Sąjungos ir tarptautiniais standartais, įskaitant tinkamus mechanizmus, kad būtų užtikrintas veiksmingas įgyvendinimas šalies viduje, taip pat jos turi apimti tvirtą ir išsamią konkurencijos ir valstybės pagalbos kontrolės sistemą, kuria užkertamas kelias nepagrįstam prekybos ir konkurencijos iškraipymui, o ne vien tik sprendžiamas subsidijų klausimas, kaip, deja, daro Jungtinė Karalystė; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją pasinaudoti šių derybų suteiktu postūmiu ir padidinti Europos įmonių ir MVĮ konkurencingumą; pabrėžia, kad susitarimu turėtų būti siekiama suteikti kuo geresnę prieigą prie rinkos ir supaprastinti prekybą, kad būtų kuo mažiau sutrikdyta prekyba; ragina šalis įsteigti MVĮ kontaktinius centrus ir ragina sukurti stabilią, skaidrią ir nuspėjamą teisinę sistemą, kuria nebūtų užkraunama neproporcinga našta MVĮ; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, jog siekiant, kad LPS iš tiesų atitiktų ES interesus, per derybas turėtų būti pasiekti toliau nurodyti tikslai, nustatyti 2020 m. vasario 12 d. Parlamento rezoliucijoje, ypač jos 14 dalyje, kurios nuostatos ir toliau visapusiškai aktualios; be to, pabrėžia, kad turėtų būti įtraukti šie aspektai:






  i) | abipusiškai naudinga prieiga prie rinkos, kiek tai susiję su prekėmis, paslaugomis, viešaisiais pirkimais, profesinių kvalifikacijų pripažinimu ir produktams taikomomis taisyklėmis; be to, pabrėžia stabilių, patikimų ir tvarių vertės grandinių poreikį; |
| --- | --- | --- |

37.

i)

abipusiškai naudinga prieiga prie rinkos, kiek tai susiję su prekėmis, paslaugomis, viešaisiais pirkimais, profesinių kvalifikacijų pripažinimu ir produktams taikomomis taisyklėmis; be to, pabrėžia stabilių, patikimų ir tvarių vertės grandinių poreikį;

| ii) | Komisija turėtų įvertinti apsaugos sąlygų poreikį, kad būtų apsaugotas ES vidaus rinkos vientisumas ir stabilumas, pavyzdžiui, nuo netikėtų importo antplūdžių, sukčiavimo ir prekybos apsaugos priemonių apėjimo; |
| --- | --- |

ii)

Komisija turėtų įvertinti apsaugos sąlygų poreikį, kad būtų apsaugotas ES vidaus rinkos vientisumas ir stabilumas, pavyzdžiui, nuo netikėtų importo antplūdžių, sukčiavimo ir prekybos apsaugos priemonių apėjimo;

| iii) | įsipareigojimai dėl antidempingo ir kompensacinių priemonių, kurie prireikus turėtų viršyti Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisykles šioje srityje, ir įsipareigojimai bei vykdymo užtikrinimo galimybės konkurencijos ir valstybės pagalbos srityse; |
| --- | --- |

iii)

įsipareigojimai dėl antidempingo ir kompensacinių priemonių, kurie prireikus turėtų viršyti Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisykles šioje srityje, ir įsipareigojimai bei vykdymo užtikrinimo galimybės konkurencijos ir valstybės pagalbos srityse;

| iv) | skaitmeninės prekybos plėtojimo ir palengvinimo taisyklėmis turėtų būti šalinamos nepagrįstos kliūtys prekybai elektroninėmis priemonėmis, įskaitant duomenų vietos nustatymo reikalavimus, išsaugomas ES reguliavimo autonomiškumas ir užtikrinama atvira, saugi ir patikima internetinė aplinka įmonėms ir vartotojams su sąlyga, kad Jungtinės Karalystės internetiniai mažmenininkai laikysis atitinkamų vidaus rinkos taisyklių, ir su sąlyga, kad Jungtinė Karalystė užtikrins apsaugą, iš esmės lygiavertę pagal ES teisinę sistemą teikiamai apsaugai, be kita ko, kiek tai susiję su tolesniu duomenų perdavimu trečiosioms šalims; |
| --- | --- |

iv)

skaitmeninės prekybos plėtojimo ir palengvinimo taisyklėmis turėtų būti šalinamos nepagrįstos kliūtys prekybai elektroninėmis priemonėmis, įskaitant duomenų vietos nustatymo reikalavimus, išsaugomas ES reguliavimo autonomiškumas ir užtikrinama atvira, saugi ir patikima internetinė aplinka įmonėms ir vartotojams su sąlyga, kad Jungtinės Karalystės internetiniai mažmenininkai laikysis atitinkamų vidaus rinkos taisyklių, ir su sąlyga, kad Jungtinė Karalystė užtikrins apsaugą, iš esmės lygiavertę pagal ES teisinę sistemą teikiamai apsaugai, be kita ko, kiek tai susiję su tolesniu duomenų perdavimu trečiosioms šalims;

| v) | bet kokios sanitarinės ir fitosanitarinės priemonės turėtų būti grindžiamos rizikos vertinimais, visapusiškai laikantis atsargumo principo; |
| --- | --- |

v)

bet kokios sanitarinės ir fitosanitarinės priemonės turėtų būti grindžiamos rizikos vertinimais, visapusiškai laikantis atsargumo principo;

| vi) | geografinių nuorodų apsauga, įtvirtinta Susitarime dėl išstojimo, nėra derybų dalykas; būsimu susitarimu taip pat turėtų būti saugomos ir palaikomos pasibaigus pereinamajam laikotarpiui užregistruotos geografinės nuorodos; |
| --- | --- |

vi)

geografinių nuorodų apsauga, įtvirtinta Susitarime dėl išstojimo, nėra derybų dalykas; būsimu susitarimu taip pat turėtų būti saugomos ir palaikomos pasibaigus pereinamajam laikotarpiui užregistruotos geografinės nuorodos;

| vii) | turi būti įtrauktos griežtos rizikos ribojimo išlygos, kad būtų teisiškai užtikrintos abiejų šalių reglamentavimo atsižvelgiant į viešąjį interesą teisės; |
| --- | --- |

vii)

turi būti įtrauktos griežtos rizikos ribojimo išlygos, kad būtų teisiškai užtikrintos abiejų šalių reglamentavimo atsižvelgiant į viešąjį interesą teisės;

| viii) | primena, kad reikėtų atsižvelgti į Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES pasekmes lyčių lygybei, be kita ko, užtikrinant vienodas sąlygas ES veiksmams, kuriais apsaugomas ir stiprinamas moterų vaidmuo ekonomikoje, pavyzdžiui, priemonėms, kuriomis kovojama su vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumu; |
| --- | --- |

viii)

primena, kad reikėtų atsižvelgti į Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES pasekmes lyčių lygybei, be kita ko, užtikrinant vienodas sąlygas ES veiksmams, kuriais apsaugomas ir stiprinamas moterų vaidmuo ekonomikoje, pavyzdžiui, priemonėms, kuriomis kovojama su vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumu;

| ix) | partnerystė siekiant ilgalaikių klimato tikslų; |
| --- | --- |

ix)

partnerystė siekiant ilgalaikių klimato tikslų;

| x) | ragina Komisiją ir valstybes nares numatyti visas būtinas pasirengimo ir atsargumo priemones tam atvejui, jei Susitarimas dėl išstojimo baigtų galioti nesudarius susitarimo dėl būsimų santykių, visų pirma prekybos ir ekonominių santykių, kurios įsigaliotų nuo 2021 m. sausio 1 d., įskaitant atsargines priemones, kuriomis būtų siekiama kuo labiau sumažinti žalą paveiktiems darbuotojams ir įmonėms; |
| --- | --- |

x)

ragina Komisiją ir valstybes nares numatyti visas būtinas pasirengimo ir atsargumo priemones tam atvejui, jei Susitarimas dėl išstojimo baigtų galioti nesudarius susitarimo dėl būsimų santykių, visų pirma prekybos ir ekonominių santykių, kurios įsigaliotų nuo 2021 m. sausio 1 d., įskaitant atsargines priemones, kuriomis būtų siekiama kuo labiau sumažinti žalą paveiktiems darbuotojams ir įmonėms;

| xi) | ragina Komisiją pasiūlyti priemones, kuriomis siekiama sumažinti poveikį trečiosioms šalims, kurios yra Sąjungos prekybos partnerės, ypač besivystančioms šalims, jei nebus pasiektas joks susitarimas su Jungtine Karalyste, nes gali būti, kad importas į Jungtinę Karalystę sudarė didelę jų eksporto į Europos Sąjungą dalį; |
| --- | --- |

xi)

ragina Komisiją pasiūlyti priemones, kuriomis siekiama sumažinti poveikį trečiosioms šalims, kurios yra Sąjungos prekybos partnerės, ypač besivystančioms šalims, jei nebus pasiektas joks susitarimas su Jungtine Karalyste, nes gali būti, kad importas į Jungtinę Karalystę sudarė didelę jų eksporto į Europos Sąjungą dalį;

Vienodos sąlygos

| 38. | apgailestauja dėl Jungtinės Karalystės pozicijos derybose su ES nedalyvauti išsamiose derybose dėl vienodų sąlygų; pažymi, kad ši pozicija neatspindi ES ir Jungtinės Karalystės pasirašytos Politinės deklaracijos 77 dalies nuostatų; todėl primygtinai ragina Jungtinės Karalystės vyriausybę skubiai persvarstyti savo derybinę poziciją ir konstruktyviai įsitraukti į derybas dėl vienodų sąlygų, nes tai yra būtina sąlyga, kad Europos Parlamentas pritartų prekybos susitarimui su Jungtine Karalyste; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pakartoja, kad, atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės ir ES geografinį artumą bei ekonominę tarpusavio priklausomybę, nustatant visų būsimų ES ir Jungtinės Karalystės santykių mastą nepaprastai svarbus bus susitarimo dėl vienodų sąlygų užmojis ir išsamumas; todėl mano, jog būtina užtikrinti vienodas sąlygas, atitinkančias susitarimo užmojų ir juo nustatomo liberalizavimo lygį, kad būtų galima įgyvendinti pagal Politinę deklaraciją numatytą reguliavimo konvergenciją ir apsaugoti ES standartus, kad būtų išvengta lenktynių dėl kuo žemesnių standartų ir priemonių, darančių nepagrįstą ir neproporcingą žalingą poveikį prekybos srautams, siekiant dinamiško suderinimo, taip pat ir valstybės pagalbos srityje; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad Jungtinė Karalystė, sumažindama apsaugos lygį, neįgytų nesąžiningo konkurencinio pranašumo, ir užkirsti kelią rinkos dalyvių vykdomam reglamentavimo arbitražui; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primena apie savo pasiryžimą užkirsti kelią bet kokiam dempingui palaikant būsimus ES ir Jungtinės Karalystės santykius; atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindinis derybų rezultatas turėtų būti vienodų sąlygų užtikrinimas, kad būtų išsaugotas konkurencingumas, aukšti socialiniai ir tvarumo standartai, įskaitant kovą su klimato kaita ir piliečių bei darbuotojų teisių apsaugą ateityje, nustatant tvirtus įsipareigojimus, vykdytinas nuostatas ir nekintamumo išlygas, siekiant dinamiško suderinimo srityse, apimančiose:






  i) | konkurenciją ir valstybės pagalbą, taip pat bet kokias kitas bendrąsias ar sektorines reglamentavimo priemones, kuriomis turėtų būti užkirstas kelias netinkamam prekybos ir konkurencijos iškraipymui ir į kurias būtų įtrauktos nuostatos dėl valstybės valdomų įmonių, įskaitant nuostatas dėl priemonių, skirtų žemės ūkio gamybai remti; |
| --- | --- | --- |

40.

i)

konkurenciją ir valstybės pagalbą, taip pat bet kokias kitas bendrąsias ar sektorines reglamentavimo priemones, kuriomis turėtų būti užkirstas kelias netinkamam prekybos ir konkurencijos iškraipymui ir į kurias būtų įtrauktos nuostatos dėl valstybės valdomų įmonių, įskaitant nuostatas dėl priemonių, skirtų žemės ūkio gamybai remti;

| ii) | atitinkamus mokesčių klausimus, įskaitant kovą su mokesčių slėpimu, vengimu, pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu, taip pat finansines paslaugas; |
| --- | --- |

ii)

atitinkamus mokesčių klausimus, įskaitant kovą su mokesčių slėpimu, vengimu, pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu, taip pat finansines paslaugas;

| iii) | visapusišką ES socialinio modelio socialinių ir darbo standartų, įskaitant lygiaverčio lygio apsaugą ir lygiavertes apsaugos priemones nuo socialinio dempingo, laikymąsi, bent jau išlaikant dabartinį aukštą galiojančių bendrų standartų lygį; |
| --- | --- |

iii)

visapusišką ES socialinio modelio socialinių ir darbo standartų, įskaitant lygiaverčio lygio apsaugą ir lygiavertes apsaugos priemones nuo socialinio dempingo, laikymąsi, bent jau išlaikant dabartinį aukštą galiojančių bendrų standartų lygį;

| iv) | aplinkos apsaugą ir su klimato kaita susijusius standartus, įsipareigojimą ir toliau veiksmingai įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų propagavimą; |
| --- | --- |

iv)

aplinkos apsaugą ir su klimato kaita susijusius standartus, įsipareigojimą ir toliau veiksmingai įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų propagavimą;

| v) | aukšto lygio vartotojų apsaugą, įskaitant produktų sanitarinę kokybę maisto sektoriuje; |
| --- | --- |

v)

aukšto lygio vartotojų apsaugą, įskaitant produktų sanitarinę kokybę maisto sektoriuje;

| vi) | darnų vystymąsi; |
| --- | --- |

vi)

darnų vystymąsi;

| 41. | pažymi, kad tokiomis nuostatomis turėtų būti užtikrinta, kad standartai nebūtų sumažinti, o ES ir Jungtinė Karalystė būtų įgaliotos ilgainiui keisti įsipareigojimus, kad būtų nustatyti aukštesni standartai arba įtrauktos papildomos sritys, visapusiškai laikantis proporcingumo ir būtinumo principų; be to, pabrėžia, kad siekiant dinamiško suderinimo įsipareigojimai ir nuostatos turėtų būti vykdomi taikant autonomines laikinąsias priemones, patikimą ginčų sprendimo mechanizmą, apimantį visas sritis ir teisių gynimo priemones, įskaitant teisminę priežiūrą, kad ES būtų sudarytos sąlygos priimti sankcijas kaip kraštutinę priemonę, taip pat ir darnaus vystymosi srityje; pabrėžia, kad vienodoms sąlygoms užtikrinti reikalingas horizontalusis mechanizmas, pavyzdžiui, bendra valdymo sistema, apimanti visas bendradarbiavimo sritis; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ypač atkreipia dėmesį į nekintamumo išlygas šiose srityse: i) pagrindinių darbuotojų teisių, ii) darbuotojų sveikatos ir saugos standartų, iii) tinkamų darbo sąlygų ir užimtumo standartų, iv) informavimo ir konsultavimosi teisių įmonės lygmeniu ir v) restruktūrizavimo; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mano, kad kova su klimato kaita, biologinės įvairovės praradimo stabdymas ir jos atkūrimas, darnaus vystymosi skatinimas, aplinkos apsauga ir svarbiausi sveikatos klausimai turėtų būti pagrindiniai numatomos partnerystės elementai; pažymi, kad Komisija savo komunikate dėl Europos žaliojo kurso įsipareigojo Paryžiaus susitarimo laikymąsi padaryti esminiu visų būsimų visapusiškų prekybos susitarimų elementu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad negrįžimo išlyga būsimiems apsaugos lygiams nėra pakankama, nes ja nenumatomos vienodos sąlygos ar paskatos padidinti užmojų lygį, ir mano, kad jei ES ar Jungtinė Karalystė padidintų savo klimato ar aplinkos apsaugos lygį, kita šalis turėtų užtikrinti, kad jos standartai ir tikslai užtikrintų bent jau lygiavertį klimato ar aplinkos apsaugos lygį; |
| --- | --- |

44.

| 45. | yra tvirtai įsitikinęs, kad Jungtinė Karalystė turėtų paisyti besikeičiančių mokesčių standartų ir kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu teisės aktų tiek pagal ES acquis, taip pasaulio mastu, įskaitant mokesčių skaidrumą, keitimąsi informacija mokesčių klausimais ir kovos su mokesčių vengimu priemones, siekiant užtikrinti produktyvų ir pasitikėjimu grindžiamą abipusį bendradarbiavimą, ir turėtų spręsti klausimus, susijusius su atitinkama jos užjūrio teritorijų, suverenių bazių teritorijų ir jos Karūnai priklausančių teritorijų padėtimi ir jų atitiktimi ES gero valdymo kriterijams bei skaidrumo reikalavimams, visų pirma keitimosi informacija mokesčių klausimais, mokesčių skaidrumo, sąžiningo apmokestinimo, kovos su mokesčių vengimu priemonių ir EBPO kovos su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu standartų srityse; taip pat ragina ES ir Jungtinę Karalystę laikytis Finansinių veiksmų darbo grupės standartų; kalbant apie Gibraltarą, primena apie ES teisinio teksto projekte nustatytus derybinius nurodymus ir nuostatas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pakartoja, kad būtina išlaikyti aukštus standartus, aiškų atsekamumą, aukštos kokybės tikrinimo paslaugas ir vienodas sąlygas vaistų, medicinos prietaisų, maisto saugos ir ženklinimo, gyvūnų ir augalų sveikatos, gyvūnų gerovės, veterinarijos, sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių, aplinkos politikos ir standartų srityse; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina Komisiją užtikrinti, kad, įgyvendinant ES ir Jungtinės Karalystės LPS ir būsimus prekybos susitarimus, esami ir būsimi ES socialinės, aplinkos ir klimato politikos krypčių principai bei priemonės (pavyzdžiui, antidempingo priemonės, Europos pramonės politika, privalomo išsamaus patikrinimo teisės aktai, ES taksonomija siekiant tvarių investicijų, principas „nedaryti didelės žalos“, pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmas, su tvarumu susijusios informacijos atskleidimas finansinių paslaugų sektoriuje) negalėtų būti teisiškai užginčyti; |
| --- | --- |

47.

Konkretūs sektorių klausimai ir teminis bendradarbiavimas

Vidaus rinka

| 48. | pabrėžia, kad patekimo į ES vidaus rinką išankstinė sąlyga yra reikalavimas visapusiškai laikytis susijusių ES vidaus rinkos teisės aktų; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad bet kokio būsimo susitarimo, kuriuo siekiama užtikrinti vienodas sąlygas, esminė ir nepakeičiama dalis turėtų būti dinamiškas reguliavimo derinimas ir nuostatos, kuriomis garantuojama patikima rinkos priežiūra, padedanti užtikrinti produktams taikomų taisyklių, įskaitant produktų saugos ir atsekamumo taisykles, vykdymą ir teisinį tikrumą ES įmonėms, kartu užtikrinant aukšto lygio ES vartotojų apsaugą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primena, kad bet kuriuo atveju sudarius naują susitarimą bus atliekami muitinės patikrinimai ir kontrolė prieš prekėms patenkant į vidaus rinką, ir primygtinai tvirtina, kad itin svarbu užtikrinti prekių atitiktį vidaus rinkos taisyklėms; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad svarbu išlaikyti glaudų struktūrinį bendradarbiavimą reguliavimo ir priežiūros klausimais tiek politiniu, tiek techniniu lygmenimis, sykiu laikantis ES reguliavimo tvarkos ir sprendimų priėmimo autonomiškumo; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti abipusę kvalifikacijų ir diplomų pripažinimo tvarką, ir ragina abi šalis, ypač profesines organizacijas ir valdžios institucijas, parengti ir pateikti tolesnes bendras rekomendacijas dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo, ypač Partnerystės taryboje; |
| --- | --- |

52.

Finansinės paslaugos

| 53. | laikosi nuomonės, kad į būsimą susitarimą turėtų būti įtrauktos konkrečios nuostatos dėl Europos priežiūros institucijų ir Jungtinės Karalystės finansų priežiūros institucijų bendradarbiavimo, siekiant skatinti reguliavimo derinimą, dalytis priežiūros klausimais ir geriausia patirtimi, taip pat užtikrinti sklandų bendradarbiavimą ir išlaikyti integruotas kapitalo rinkas; |
| --- | --- |

53.

| 54. | primena, kad pasibaigus pereinamajam laikotarpiui ES ir Jungtinėje Karalystės santykių srityje nebegalios tarpusavio pripažinimu, suderintomis rizikos ribojimo taisyklėmis ir priežiūros konvergencija vidaus rinkoje grindžiama teisė veikti visoje ES gavus leidimą vienoje valstybėje narėje, nes Jungtinė Karalystė taps trečiąja šalimi; pabrėžia, kad pasibaigus tam laikotarpiui prieiga prie ES finansų rinkos turės būti grindžiama ES atskira lygiavertiškumo sistema; tačiau primena, kad sprendimų dėl lygiavertiškumo taikymo sritis ribota; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad Komisija įvertins Jungtinės Karalystės finansinių reguliavimo nuostatų lygiavertiškumą ir kad toks lygiavertiškumas gali būti pripažintas tik visapusiškai užtikrinant Komisijos sprendimų priėmimo proceso autonomiškumą ir tik tuo atveju, jei Jungtinės Karalystės reguliavimo ir priežiūros tvarka ir standartai yra visiškai lygiaverčiai ES tvarkai ir standartams; ragina kuo greičiau atlikti šį vertinimą, kad būtų įvykdyti Politinėje deklaracijoje nustatyti įsipareigojimai; primena, kad ES gali vienašališkai bet kuriuo metu panaikinti lygiavertiškumo statusą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primena, kad didelės dalies eurais išreikštų išvestinių finansinių priemonių tarpuskaita atliekama Jungtinėje Karalystėje, o tai galėtų turėti įtakos ES finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

56.

Muitinių veikla

| 57. | atkreipia dėmesį į Jungtinės Karalystės ketinimą nesiekti išlaikyti dabartinio savo statuso, kiek tai susiję su vidaus rinka ir muitų sąjunga; pabrėžia, kad svarbu išsaugoti muitų sąjungos ir jos procedūrų, kuriomis užtikrinama vartotojų sauga ir apsauga bei ES ir jos įmonių ekonominiai interesai, vientisumą; pabrėžia, kad reikia daugiau investuoti į muitinio tikrinimo infrastruktūrą bendruosiuose tranzito punktuose prie bendrų sienų ir, kai aktualu ir tinkama, toliau užtikrinti tolesnį veiksmų koordinavimą ir keitimąsi informacija tarp abiejų šalių, taip pat numatyti galimybę įsteigti nuolatinį ES biurą Šiaurės Airijoje, kuris rūpintųsi muitinės reikalavimų laikymusi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad visuose būsimuose susitarimuose turėtų būti nustatyti visapusiški muitinių bendradarbiavimo mechanizmai, kad būtų palengvinta tarpvalstybinė prekyba, taip pat muitinių ir rinkos priežiūros institucijų bendradarbiavimo mechanizmai; be to, ragina ES ir Jungtinę Karalystę, kai aktualu ir tinkama, imtis veiksmų siekiant supaprastinti muitinės procedūrų reikalavimus ir formalumus prekiautojams ar ekonominės veiklos vykdytojams, įskaitant MVĮ; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pabrėžia, kad ES ir Jungtinė Karalystė turėtų siekti išlaikyti aukštą muitų srities teisės aktų ir praktikos konvergencijos lygį, siekiant užtikrinti veiksmingą muitinį tikrinimą ir įforminimą, muitų teisės aktų vykdymą ir šalių finansinių interesų apsaugą, kad būtų galima susigrąžinti nepagrįstai sumokėtus mokesčius ir muitus, greta nustatytų apsaugos priemonių, taikomų tais atvejais, kai sistemingai pažeidžiami taikytini muitų teisės aktai; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pabrėžia, kad labai pageidautina, jog Jungtinė Karalystė išlaikytų dabartinę produktų klasifikaciją, grindžiamą Europos Bendrijų integruotuoju tarifu (TARIC), siekiant išlaikyti paprastas procedūras ir sumažinti reguliavimo naštą; |
| --- | --- |

60.

Vartotojų politika

| 61. | pabrėžia, kad abi būsimo susitarimo šalys turi išsaugoti dabartinius ES vartotojų apsaugos standartus ir piliečių teises pagal ES acquis; mano, kad susitarimu turėtų būti užtikrinta pridėtinė vertė ES vartotojams, sukuriant geriausią vartotojų teisių apsaugos ir prekiautojų prievolių vykdymo užtikrinimo sistemą; |
| --- | --- |

61.

| 62. | mano, kad labai svarbu užtikrinti iš Jungtinės Karalystės importuojamų produktų saugą taip, kad jie atitiktų ES standartus; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pabrėžia, kad svarbu vykdyti bendradarbiavimą reguliavimo ir administravimo srityje, kai aktualu ir tinkama, kartu nustatant parlamentinę priežiūrą ir nekintamumo įpareigojimus, siekiant pašalinti netarifines kliūtis ir įgyvendinti viešojo intereso tikslus, kad būtų apsaugoti ES vartotojų interesai, be kita ko, užtikrinant saugią ir patikimą aplinką vartotojams ir įmonėms internete, taip pat kovojant su nesąžininga komercine praktika; |
| --- | --- |

63.

Žuvininkystė

| 64. | pakartoja, kad ES ir Jungtinė Karalystė negali sudaryti išsamaus susitarimo, jei į jį nebus įtrauktas visapusiškas, subalansuotas ir ilgalaikis susitarimas dėl žvejybos ir su žvejyba susijusių klausimų, pagal kurį būtų toliau optimaliomis sąlygomis suteikiama prieiga prie atitinkamų šalių vandenų, išteklių ir rinkų ir vykdoma esama žvejybos veikla; |
| --- | --- |

64.

| 65. | primena, kad didžiausia abipusė nauda bus gauta apsaugant bendras ekosistemas ir darniai valdant jų naudojimą, išlaikant esamą abipusę prieigą prie vandenų ir žvejybos išteklių su tikslu išlaikyti esamą žvejybos veiklą, taip pat nustatant bendrus, nuoseklius, aiškius ir stabilius principus ir taisykles, sudarant abipuses sąlygas žvejybos ir akvakultūros produktams laisvai patekti į rinkas ir nesukeliant ekonominės ar socialinės įtampos dėl nesubalansuotos konkurencijos; primygtinai pabrėžia, jog būtina bendra valdymo sistema, siekiant užtikrinti, kad pažeidus nuostatas dėl abipusės prieigos prie vandenų ir išteklių gali būti taikomos sankcijos, įskaitant lengvatinių muitų tarifų taikymo Jungtinės Karalystės prekėms ES rinkoje sustabdymą; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pabrėžia, kad į Susitarimą reikia įtraukti paskirstomas procentines dalis, kurios šiuo metu taikomos ištekliams, kuriais abi šalys dalijasi pagal FISH-2 priedą (žvejybos galimybių paskirstymas), laikantis galiojančio santykinio stabilumo principo; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina šalis išlaikyti esamas kvotų dalis ir stabilų bei nuolatinį žvejybos teisių paskirstymą; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti ilgalaikį išteklių valdymą, grindžiamą BŽP principų, pvz., didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio (MSY), laikymusi ir techninėmis priemonėmis, BŽP regioninio valdymo priemonėmis, tokiomis kaip Šiaurės jūros ir vakarų vandenų daugiamečiai planai, ir Jūrų pagrindų strategijos direktyva, kurios iki šiol padėjo pagerinti žuvų išteklių būklę tiek ES valstybių narių, tiek Jungtinės Karalystės laivynų naudai; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pabrėžia, kad Susitarimu turi būti užtikrinta, kad techninės priemonės arba saugomos jūrų teritorijos būtų abipusės, nediskriminacinės ir proporcingos ir kad jomis nebūtų de facto užkertamas kelias ES laivų prieigai prie Jungtinės Karalystės vandenų; primygtinai tvirtina, kad Susitarimu negali būti mažinami ES aplinkos apsaugos ir socialiniai standartai; |
| --- | --- |

68.

| 69. | primygtinai ragina Komisiją įtraukti nuostatas dėl neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos ES ir Jungtinės Karalystės vandenyse prevencijos ir kovos su ja; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pabrėžia, kad reikia tinkamų bendradarbiavimo ir konsultacijų mechanizmų ir bendro moksliniais tyrimais pagrįsto metodo, taip pat reikia garantijų, kad Jungtinė Karalystė ir toliau prisidės prie duomenų rinkimo ir mokslinio išteklių vertinimo, kuriuo bus remiamasi ateityje priimant sprendimus dėl bendro žvejybos valdymo visuose bendruose jūrų baseinuose; primygtinai ragina ES ir Jungtinę Karalystę toliau aktyviai ir lojaliai bendradarbiauti žuvininkystės kontrolės ir kovos su NNN žvejyba srityse; |
| --- | --- |

70.

Piliečių teisės ir laisvas asmenų judėjimas

| 71. | apgailestaudamas pažymi, jog Jungtinė Karalystė nusprendė, kad pasibaigus pereinamajam laikotarpiui nebebus taikomas laisvo asmenų tarp ES ir Jungtinės Karalystės piliečių judėjimo principas; pabrėžia, kad į būsimą partnerystę būtina įtraukti plataus užmojo nuostatas dėl asmenų judėjimo, grindžiamas visišku abipusiškumu ir valstybių narių nediskriminavimu; pakartoja, kad Jungtinės Karalystės galimybės patekti į vidaus rinką turi atitikti prisiimtus įsipareigojimus sudaryti palankesnes sąlygas žmonių judumui; pabrėžia, kad sienų kirtimo tvarka neturėtų sukurti apsunkinančių administracinių ar finansinių kliūčių; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pabrėžia, kad būtina ypatingą dėmesį skirti vaikų iš mišrių šeimų, kuriose tik vienas iš tėvų yra ES pilietis, poreikiams ir numatyti tinkamus teisinius mechanizmus tėvų ginčams spręsti, pvz., santuokos nutraukimo atveju; |
| --- | --- |

72.

| 73. | mano, kad judumo susitarimai, įskaitant bevizį režimą trumpalaikiam buvimui, turėtų būti grindžiami ES valstybių narių nediskriminavimu ir visišku abipusiškumu ir turėtų apimti ES acquis judumo klausimais, darbuotojų komandiravimo ir socialinės apsaugos sistemų koordinavimo taisykles; |
| --- | --- |

73.

| 74. | mano, kad tolesnis piliečių teisių kodifikavimas teisiškai privalomomis nuostatomis turi būti neatsiejama būsimo ES ir Jungtinės Karalystės susitarimo teksto dalis; mano, kad tai turi apimti pasienio darbuotojų, kurių judėjimo laisvė turėtų būti užtikrinta remiantis nediskriminavimo ir abipusiškumo principais, padėtį; ragina apsvarstyti galimybę geriau reglamentuoti atvykimo ir gyvenimo Europos solidarumo korpuso mokslinių tyrimų, studijų, stažavimosi, savanoriškos tarnybos, mokinių mainų programų ar edukacinių projektų, dalyvavimo „Au pair“ programoje ir savanoriškos tarnybos sąlygas, kurios turėtų būti įtrauktos į būsimą susitarimą ir neturėtų būti paliktos vidaus reguliavimui; primena, kad COVID-19 krizė parodė, jog gyvybiškai svarbūs Jungtinės Karalystės sektoriai, pvz., visuomenės sveikatos ar žemės ūkio, yra priklausomi nuo ES darbuotojų, įskaitant sezoninius darbuotojus; |
| --- | --- |

74.

Darbo, judumo ir socialinės apsaugos koordinavimas

| 75. | apgailestauja dėl to, kad Jungtinės Karalystės vyriausybė dar neįvykdė savo įsipareigojimo dėl naujo Užimtumo įstatymo, ir primygtinai ragina Jungtinę Karalystę tai padaryti iki pereinamojo laikotarpio pabaigos; šiuo atžvilgiu ypač atkreipia dėmesį į neseniai priimtus ES teisės aktus, kurių perkėlimo į nacionalinę teisę terminai nustatyti pereinamuoju laikotarpiu; pabrėžia, kad labai svarbu vengti bet kokių spragų, kai darbuotojų teisės nesaugomos nei pagal galiojančius ES teisės aktus, nei pagal Jungtinės Karalystės užimtumo įstatymą; |
| --- | --- |

75.

| 76. | primena, kad svarbu visais aspektais išsaugoti esamas ir būsimas paveiktų asmenų socialinės apsaugos teises; ragina Susitarimo derybininkus visomis priemonėmis pirmenybę teikti minėtoms piliečių teisėms socialinės apsaugos koordinavimo srityje ir visuose skyriuose numatyti nuolatinį socialinės apsaugos koordinavimo taisyklių taikymą; |
| --- | --- |

76.

| 77. | tačiau apgailestauja dėl to, kad nenumatyta jokių specialių nuostatų dėl tarpvalstybinių ir pasienio darbuotojų bedarbio pašalpų, ir todėl ragina ES ir Jungtinę Karalystę apsvarstyti tinkamas nuostatas dėl tarpvalstybinių ir pasienio darbuotojų bedarbio pašalpų; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pabrėžia, kad svarbu sudaryti dinamišką susitarimą dėl socialinės apsaugos koordinavimo; pabrėžia, kad galutinio susitarimo dėl asmenų judumo nuostatos turi apimti atitinkamas ir tvirtas teises, susijusias su socialinės apsaugos koordinavimu, kurios atitiktų Politinėje deklaracijoje numatytas teises; |
| --- | --- |

78.

Duomenų apsauga

| 79. | pabrėžia duomenų apsaugos, kaip vienos iš pagrindinių teisių ir vieno iš esminių skaitmeninės ekonomikos veiksnių, svarbą; pažymi, kad pagal ESTT praktiką tam, kad Komisija galėtų paskelbti, jog Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos sistema yra tinkama, ji turi įrodyti, kad Jungtinėje Karalystėje užtikrinamas apsaugos lygis yra „iš esmės lygiavertis“ tam, kuris yra užtikrinamas pagal ES teisinę sistemą, įskaitant tolesnį duomenų perdavimą trečiosioms šalims; |
| --- | --- |

79.

| 80. | primena, kad Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos akte numatyta bendra ir plataus masto duomenų apsaugos principų ir duomenų subjektų teisių išimtis tvarkant asmens duomenis imigracijos tikslais; yra susirūpinęs dėl to, kad tais atvejais, kai ne Jungtinės Karalystės piliečių duomenys tvarkomi pagal šią išimtį, šie duomenys nėra saugomi taip, kaip Jungtinės Karalystės piliečių duomenys, o tai prieštarautų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2016/679 (15); mano, kad Jungtinės Karalystės elektroninių telekomunikacijų duomenų saugojimo teisės aktai neatitinka atitinkamos ES acquis sąlygų, kaip tai buvo išaiškinta ESTT, todėl šiuo metu netenkinamos tinkamumo sąlygos; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pabrėžia ir remia būsimą partnerystę, grindžiamą įsipareigojimais gerbti pagrindines teises, įskaitant tinkamą asmens duomenų apsaugą, kuri yra būtina numatomo bendradarbiavimo sąlyga, ir automatiniu teisėsaugos susitarimo sustabdymu, jei Jungtinė Karalystė panaikintų nacionalinės teisės nuostatas, kuriomis įgyvendinama EŽTK; ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti Jungtinės Karalystės teisinei sistemai vertinant jos tinkamumą pagal ES teisę; pasisako už tai, kad būtų atsižvelgta į ESTT praktiką šioje srityje, pvz., Schrems bylą, taip pat į EŽTT praktiką; |
| --- | --- |

81.

| 82. | laikosi pozicijos, kad, jei Jungtinė Karalystė aiškiai neįsipareigotų užtikrinti EŽTK vykdymą ir nepripažintų ESTT vaidmens, nebūtų įmanoma pasiekti jokio susitarimo dėl teisminio ir policijos bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose; apgailestauja, kad Jungtinė Karalystė iki šiol atsisakė suteikti tvirtas pagrindinių teisių ir asmens laisvių garantijas ir primygtinai reikalavo sumažinti dabartinius standartus ir nukrypti nuo sutartų duomenų apsaugos mechanizmų, be kita ko, pasitelkiant masinį sekimą; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ragina Komisiją atsižvelgti į pirmiau nurodytus elementus vertinant Jungtinės Karalystės teisinės sistemos tinkamumą, kiek tai susiję su asmens duomenų apsaugos lygiu, ir užtikrinti, kad Jungtinė Karalystė išspręstų šioje rezoliucijoje nurodytas problemas prieš galbūt paskelbdama, kad Jungtinės Karalystės duomenų apsaugos teisė atitinka ES teisę, kaip ją aiškina ESTT; ragina Komisiją taip pat konsultuotis su Europos duomenų apsaugos valdyba ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu; |
| --- | --- |

83.

Saugumas, teisėsaugos ir teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose

| 84. | pakartoja, kad turėtų būti padaryta apčiuopiama pažanga saugumo, teisėsaugos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje, kad būtų galima pasiekti susitarimą dėl visapusiško ir veiksmingo bendradarbiavimo, kuris būtų abipusiškai naudingas ES ir JK piliečių saugumo atžvilgiu; |
| --- | --- |

84.

| 85. | griežtai prieštarauja Jungtinės Karalystės prašymui gauti tiesioginę prieigą prie ES duomenų informacinių sistemų teisingumo ir vidaus reikalų srityje; atsižvelgdamas į tai dar kartą pabrėžia, kad Jungtinė Karalystė, kaip Šengeno erdvei nepriklausanti trečioji valstybė, negali turėti tiesioginės prieigos prie ES informacinių sistemų duomenų; įspėja, kad keičiantis informacija, įskaitant asmens duomenis, su Jungtine Karalyste turėtų būti taikomos griežtos apsaugos priemonės, auditas ir priežiūros sąlygos, įskaitant duomenų apsaugos lygį, lygiavertį pagal ES teisę numatytam asmens duomenų apsaugos lygiui; |
| --- | --- |

85.

| 86. | atkreipia dėmesį į tai, kad Šengeno informacinės sistemos (SIS) teisės aktais aiškiai draudžiama trečiųjų šalių prieiga prie sistemos ir kad Jungtinė Karalystė, kaip trečioji šalis, negali turėti prieigos prie SIS; primena, kad 2020 m. kovo 5 d. Taryba pateikė rekomendacijų, susijusių su sunkiais Jungtinės Karalystės padarytais SIS taikymo pažeidimais, ir kad Jungtinė Karalystė atsakydama parodė nedidelį norą taikyti šias rekomendacijas ir taip pažeidė ES teisę; mano, kad būsimas ES ir Jungtinės Karalystės bendradarbiavimas teisėsaugos ir teisminio bendradarbiavimo srityje turėtų būti grindžiamas tarpusavio pasitikėjimu; pabrėžia, kad dėl tokio bendradarbiavimo gali būti susitarta tik tuo atveju, jei bus parengtos griežtos duomenų apsaugos taisyklės ir jei bus įdiegti tvirti vykdymo užtikrinimo mechanizmai; |
| --- | --- |

86.

| 87. | atkreipia dėmesį į tai, kad automatinis keitimasis DNR duomenimis su Jungtine Karalyste pagal Priumo sistemą pradėtas tik 2019 m. ir kad Taryba rengiasi nuspręsti dėl įgyvendinimo sprendimo, kuriuo Jungtinei Karalystei būtų sudarytos sąlygos dalyvauti vykdant automatinį keitimąsi daktiloskopiniais duomenimis, priėmimo; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad pagal specialią konsultacijų procedūrą dėl buvusio trečiojo ramsčio aktų 2020 m. gegužės 13 d. Parlamentas atmetė Tarybos sprendimo projektą, nes yra susirūpinę dėl visiško keitimosi pirštų atspaudais abipusiškumo, dėl duomenų apsaugos garantijų ir dėl labai trumpo jo taikymo laikotarpio; ragina Tarybą atidžiai apsvarstyti Parlamento argumentus dėl atmetimo; primena derybininkams, kad, jei bus priimti, Tarybos sprendimai, kuriais leidžiama vykdyti minėtų rūšių automatinį keitimąsi duomenimis, nustos galioti pereinamojo laikotarpio pabaigoje; pabrėžia, kad reikia laiku susitarti dėl naujų būsimų santykių sąlygų, atsižvelgiant į keitimosi informacija svarbą kovojant su sunkiu ir organizuotu tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir terorizmu; |
| --- | --- |

87.

| 88. | yra susirūpinęs dėl to, kad Jungtinės Karalystės derybų įgaliojimuose trūksta užmojo svarbiose teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityse; mano, kad ES ir Jungtinė Karalystė galėtų rasti sprendimą, kuriuo būtų sudarytos sąlygos platesnio užmojo bendradarbiavimui nei numatytasis Europos konvencijoje dėl ekstradicijos; |
| --- | --- |

88.

Migracija, prieglobstis ir sienų valdymas

| 89. | pabrėžia, kad reikia susitarti dėl bendradarbiavimo sąlygų piliečių (išskyrus abiejų šalių piliečius) migracijos srityje, paisant žmogaus teisių, ginant žmogaus orumą ir pripažįstant, kad reikia apsaugoti pažeidžiamiausius asmenis; pakartoja savo raginimą, kad toks bendradarbiavimas turėtų apimti bent jau priemones, kuriomis būtų stiprinami saugūs ir teisėti būdai gauti tarptautinę apsaugą, be kita ko, taikant šeimos susijungimo principą; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pabrėžia, kad šalys turi glaudžiai bendradarbiauti siekdamos kovoti su neteisėtu žmonių gabenimu ir prekyba žmonėmis, laikydamosi tarptautinės teisės, kuri ir toliau bus taikoma ES ir Jungtinės Karalystės sienos valdymo srityje; |
| --- | --- |

90.

| 91. | primygtinai tvirtina, kad Jungtinė Karalystė negali išsirinkti, kuriuos ES prieglobsčio ir migracijos acquis elementus ji norėtų išlaikyti; |
| --- | --- |

91.

| 92. | dar kartą pabrėžia, kad reikia priimti šeimos susijungimo planą, kuris galėtų įsigalioti pereinamojo laikotarpio pabaigoje; |
| --- | --- |

92.

| 93. | atsižvelgdamas į tokį planą ir laikydamasis bendresnio požiūrio, Parlamentas primena derybininkams apie ES ir Jungtinės Karalystės įsipareigojimą apsaugoti visus savo teritorijoje esančius vaikus ir laikantis 1989 m. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos (JT Vaiko teisių konvencija valstybės narės raginamos, kai tik Jungtinė Karalystė pateiks konkrečių pasiūlymų, suteikti Komisijai įgaliojimus derėtis dėl prieglobsčio prašytojų šeimos susijungimo plano); |
| --- | --- |

93.

| 94. | pabrėžia koordinuoto ES požiūrio į visus šiuos klausimus svarbą, nes dvišaliai Jungtinės Karalystės ir atskirų valstybių narių susitarimai tokiais klausimais, kaip prieglobsčio prašytojų ar pabėgėlių šeimos susijungimas, perkėlimo ar readmisijos susitarimai, gali turėti neigiamų pasekmių ES prieglobsčio ir migracijos politikos nuoseklumui; ragina ES ir Jungtinę Karalystę siekti subalansuoto ir konstruktyvaus požiūrio visais šiais klausimais; |
| --- | --- |

94.

Kova su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu

| 95. | ragina ES ir Jungtinę Karalystę į būsimą partnerystės susitarimą įtraukti nuostatas dėl kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu politikos, įskaitant keitimosi informacija mechanizmą; primena, kad Politinėje deklaracijoje ES ir Jungtinė Karalystė įsipareigojo neapsiriboti Finansinių veiksmų darbo grupės standartais kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu srityje, kiek tai susiję su tikrosios nuosavybės skaidrumu, ir panaikinti anonimiškumą, susijusį su virtualiųjų valiutų naudojimu, be kita ko, vykdant išsamaus klientų tikrinimo kontrolę; |
| --- | --- |

95.

| 96. | ragina ES ir Jungtinę Karalystę į naująjį partnerystės susitarimą įtraukti specialias nuostatas dėl finansiškai ir nefinansiškai įpareigotų subjektų priežiūros kovos su pinigų plovimu sistemos kontekste; |
| --- | --- |

96.

Mokesčių klausimai

| 97. | ragina ES ir Jungtinę Karalystę teikti pirmenybę koordinuotai kovai su mokesčių slėpimu ir mokesčių vengimu; ragina Šalis spręsti žalingos mokesčių praktikos problemą vykdant bendradarbiavimo veiksmus pagal ES verslo apmokestinimo elgesio kodeksą; pažymi, kad, Komisijos nuomone, Jungtinė Karalystė pirmauja pagal rodiklius, kuriais remiantis vertinama, ar šalyje taikoma tvarka, kuria įmonės gali naudotis mokesčių vengimo tikslais; ragina būsimame susitarime konkrečiai spręsti šį klausimą; pažymi, kad pasibaigus pereinamajam laikotarpiui Jungtinė Karalystė bus laikoma trečiąja šalimi ir jos verslo apmokestinimo sistemą turės patikrinti Elgesio kodekso grupė pagal kriterijus, nustatytus nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų ES sąrašui; ragina ES ir Jungtinę Karalystę vykdyti visapusišką administracinį bendradarbiavimą siekiant užtikrinti PVM teisės aktų ir PVM pajamų apsaugos ir susigrąžinimo tvarkos laikymąsi; |
| --- | --- |

97.

Kova su klimato kaita ir aplinkos apsauga

| 98. | mano, kad Jungtinė Karalystė turėtų visiškai suderinti savo veiksmus su dabartine ir būsima ES klimato politikos sistema, įskaitant persvarstytus 2030 ir 2040 m. tikslus ir trajektorijas, kuriomis siekiama iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui; |
| --- | --- |

98.

| 99. | mano, kad Jungtinė Karalystė turėtų įgyvendinti anglies dioksido kainodaros sistemą, kurios taikymo sritis ir veiksmingumas būtų bent jau tokie patys, kokie numatyti ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemoje (ATLPS), ir iki pereinamojo laikotarpio pabaigos turėtų taikyti tuos pačius principus išorės kreditų naudojimui; be to, mano, kad tuo atveju, jei Jungtinė Karalystė pageidautų, kad jos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema būtų susieta su ES ATLPS, tokiam prašymui apsvarstyti turėtų būti taikomos šios dvi sąlygos: Jungtinės Karalystės ATLPS neturėtų kenkti ES ATLPS vientisumui, visų pirma jos teisių ir pareigų pusiausvyrai, ir turėtų atspindėti nuolat didėjančią ES ATLPS taikymo sritį ir veiksmingumą; pabrėžia, kad anglies dioksido kainodaros sistema turėtų būti nustatyta ir įdiegta prieš Parlamente vyksiantį balsavimą dėl pritarimo Susitarimo projektui; |
| --- | --- |

99.

| 100. | pabrėžia, kad, be bendrų standartų ir tikslų priėmimo, svarbu užtikrinti tinkamą oro ir vandens kokybės stebėseną ir vertinimą Jungtinėje Karalystėje; taip pat pabrėžia, jog svarbu, kad Jungtinė Karalystė įgyvendintų išmetamųjų teršalų ribines vertes ir kitas nuostatas, dėl kurių susitarta pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/2284 (16), ir užtikrintų jų laikymąsi, taip pat kad jos būtų dinamiškai suderintos su Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES (17), įskaitant geriausių prieinamų gamybos būdų informacinių dokumentų atnaujinimą; |
| --- | --- |

100.

Visuomenės sveikata

| 101. | pabrėžia, kad jei Jungtinė Karalystė nori būti įtraukta į šalių, kurioms leidžiama eksportuoti į ES prekes, kurioms taikomos sanitarinės ir fitosanitarinės (SFS) priemonės, sąrašą, ji turės visapusiškai laikytis toms prekėms taikomų ES reikalavimų, įskaitant su gamybos procesais susijusius reikalavimus; be to, pabrėžia, kad turėtų būti visapusiškai laikomasi visų pirma maisto produktų kilmės taisyklių ir kad turėtų būti priimtos aiškios taisyklės, susijusios su maisto produktų perdirbimu Jungtinėje Karalystėje, siekiant užkirsti kelią ES reikalavimų apėjimui, ypač atsižvelgiant į galimus Jungtinės Karalystės ir kitų šalių LPS; |
| --- | --- |

101.

| 102. | pabrėžia, kad Jungtinė Karalystė turės laikytis ES teisės aktų dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir augalų apsaugos produktų; mano, kad šalys turėtų siekti mažinti pesticidų naudojimą ir jų keliamą riziką; pabrėžia, kad abi šalys turi stengtis mažinti antibiotikų naudojimą gyvulininkystėje ir toliau drausti juos naudoti kaip augimą skatinančias medžiagas bei mažinti netinkamą ar nereikalingą jų naudojimą žmonėms; |
| --- | --- |

102.

| 103. | pabrėžia, kad svarbu užkirsti kelią medicinos produktų ir prietaisų trūkumui; primygtinai ragina nacionalines valdžios institucijas ir suinteresuotuosius subjektus užtikrinti, kad medicinos produktų, kuriems išduoti nacionaliniai leidimai, perskirstymo procesas būtų užbaigtas iki pereinamojo laikotarpio pabaigos; ragina ES ir Jungtinę Karalystę ilguoju laikotarpiu bendradarbiauti siekiant užkirsti kelią nustatytoms ir sveikatos saugumui kylančioms grėsmėms, jas nustatyti, joms pasirengti ir į jas reaguoti; šiuo atžvilgiu ragina užtikrinti nuolatinį ES ir Jungtinės Karalystės bendradarbiavimą siekiant veiksmingai kovoti su COVID-19 pandemija; mano, kad jei viena iš susitariančiųjų šalių nesiima tinkamų priemonių sveikatai kylančiai grėsmei pašalinti, kita susitariančioji šalis gali priimti vienašales visuomenės sveikatos apsaugos priemones; |
| --- | --- |

103.

| 104. | pabrėžia, kad svarbu laikytis ES teisės aktų dėl vaistų, medicinos prietaisų, cheminių medžiagų saugos, įskaitant endokrininę sistemą ardančias chemines medžiagas, kartu užtikrinant nuolatinę prieigą prie vaistų ir medicinos prietaisų, ir pabrėžia, kad, bet kuriuo atveju, Jungtinės Karalystės bendrovėms būtų taikomi tie patys įpareigojimai, kurie taikomi bendrovėms už EEE ribų: be to, pabrėžia, kad, siekiant apsaugoti ES vidaus rinką, ypač vartotojus, nuo bet kokios rizikos, susijusios su produktų importu ar eksportu su Jungtine Karalyste, reikia nustatyti griežtas sąlygas dėl sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių, kurios apimtų ne tik pagal PPO susitarimą nustatytas sąlygas; |
| --- | --- |

104.

Transportas

| 105. | pabrėžia, kad numatoma partnerystė, grindžiama glaudžiais ekonominiais ryšiais ir bendrais interesais, turėtų užtikrinti nenutrūkstamą ir netrukdomą susisiekimą visų rūšių transportu, grindžiamą abipusiškumo principu, ir turėtų užtikrinti vienodas sąlygas, visų pirma susijusias su socialiniais, užimtumo ir aplinkos standartais bei keleivių teisėmis; primena, kad pagal šią taip pat partnerystę turėtų būti atsižvelgiama į specifinę Lamanšo sąsiaurio tunelio padėtį, ypač saugos reikalavimų ir leidimų suteikimo atžvilgiu; |
| --- | --- |

105.

| 106. | mano, kad ateityje bendradarbiaujant su Jungtine Karalyste turėtų būti numatyti bendro intereso transporto projektai ir skatinamos geros tarpvalstybinės prekybos ir verslo sąlygos, visų pirma sudarant palankesnes sąlygas MVĮ verslams, padedant MVĮ išvengti bet kokios papildomos administracinės naštos; |
| --- | --- |

106.

| 107. | mano, kad remiantis bendrais interesais turėtų būti numatytas Jungtinės Karalystės dalyvavimas ES tarpvalstybinėse transporto srities mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programose; |
| --- | --- |

107.

| 108. | primena, jog svarbu, kad derybose Komisija būtų vienintelė ES derybininkė ir kad valstybės narės nepradėtų jokių dvišalių derybų; vis dėlto primygtinai ragina Komisiją galutiniame išsamiame susitarime išreikšti kiekvienos valstybės narės interesus; |
| --- | --- |

108.

| 109. | pabrėžia, kad teisės ir privilegijos yra susijusios su prievolėmis ir kad galimybės patekti į ES vidaus rinką turėtų visiškai atitikti reguliavimo konvergencijos mastą ir prisiimtus įsipareigojimus laikytis vienodų atviros ir sąžiningos konkurencijos sąlygų, grindžiamų minimaliais bendrais standartais, taikomais Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

109.

| 110. | primena, kad aviacija yra vienintelė transporto rūšis, kuri neturi jokios teisėtos galimybės vadovautis PPO taisyklėmis tuo atveju, jei iki pereinamojo laikotarpio pabaigos nebus pasiektas susitarimas; |
| --- | --- |

110.

| 111. | mano, kad į numatomą partnerystę turėtų būti įtrauktas plataus užmojo ir išsamus skyrius dėl oro transporto, kuriuo būtų užtikrinti ES strateginiai interesai ir į kurį būtų įtrauktos tinkamos nuostatos dėl patekimo į rinką, investicijų bei veiklos ir komercinio lankstumo (pvz., bendro kodo naudojimo), atsižvelgiant į subalansuotas teises ir pareigas, tai pat turėtų būti įtrauktas glaudus bendradarbiavimas aviacijos saugos ir oro eismo valdymo klausimais; |
| --- | --- |

111.

| 112. | pabrėžia, kad, siekiant ES interesų, bet koks galimas tam tikrų vadinamosios penktosios skrydžių laisvės elementų suteikimas turėtų būti ribotos taikymo srities ir apimti proporcingus ir atitinkamus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

112.

| 113. | pažymi, kad dabartinė ribotu leidimų skaičiumi grindžiama Europos transporto ministrų konferencijos sistema nėra tinkama ES ir Jungtinės Karalystės santykiams, atsižvelgiant į krovinių vežimo keliais tarp ES ir Jungtinės Karalystės mastą; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikėtų imtis tinkamų priemonių siekiant išvengti grėsmės viešajai tvarkai ir užkirsti kelią krovinių vežimo keliais paslaugų teikėjų ir keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais paslaugų teikėjų eismo srautų sutrikimams; todėl taip pat pabrėžia, kad svarbu užtikrinti geresnius tiesioginius jūrų maršrutus iš Airijos į žemyną ir taip sumažinti priklausomybę nuo sausumos tilto per Jungtinės Karalystės teritoriją; |
| --- | --- |

113.

| 114. | pabrėžia, kad Jungtinės Karalystės krovinių vežėjams negali būti suteikiamos tokios pat teisės ir privilegijos, kaip ES krovinių vežėjams, kiek tai susiję su krovinių vežimo keliais operacijomis; |
| --- | --- |

114.

| 115. | mano, kad numatyta partnerystė turėtų apimti teisę vykdyti tranzito reisus su kroviniu ir be krovinio iš vienos susitarimo šalies teritorijos į tos pačios šalies teritoriją per kitos šalies teritoriją; |
| --- | --- |

115.

| 116. | mano, kad numatyta partnerystė turėtų apimti vienodas veiklos sąlygas, visų pirma darbo, vairavimo ir poilsio laiko, vairuotojų komandiravimo, tachografų, transporto priemonių masės ir matmenų, mišriojo vežimo ir darbuotojų mokymo srityse, taip pat konkrečias nuostatas, kuriomis būtų užtikrintas panašus vežėjų ir vairuotojų apsaugos lygis; |
| --- | --- |

116.

| 117. | primygtinai ragina teikti pirmenybę sklandžiai ES ir Jungtinės Karalystės jūrų prekybai, laisvam keleivių, jūrininkų, jūroje ir sausumoje dirbančių darbuotojų judėjimui; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad ES ir Jungtinė Karalystė turėtų užtikrinti, kad būtų įdiegtos tinkamos vėlavimams ir sutrikimams kelią užkertančios pasienio ir muitinės sistemos; |
| --- | --- |

117.

Kultūra ir švietimas

| 118. | mano, kad šiame susitarime turėtų būti aiškiai nurodyta, kad juo bus puoselėjama kultūrų ir kalbų įvairovė pagal UNESCO konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo; |
| --- | --- |

118.

| 119. | palankiai vertina tai, kad derybiniuose nurodymuose aiškiai teigiama, jog būsimi ES ir Jungtinės Karalystės santykiai taip pat turėtų apimti dialogą ir mainus švietimo ir kultūros srityse; ragina Komisiją derantis dėl atitinkamų judumo nuostatų atsižvelgti į specifinį kultūros sektoriaus pobūdį; taip pat yra susirūpinęs dėl to, kad nuostatos, kuriomis reglamentuojamas fizinių asmenų atvykimas ir laikinas buvimas verslo tikslais, įrašytos į Komisijos paskelbtą susitarimo teksto projektą, neatitinka kultūros ir kūrybos sektoriaus poreikių ir gali trukdyti nuolatiniams kultūriniams mainams; |
| --- | --- |

119.

| 120. | besąlygiškai pritaria derybinių nurodymų aiškumui, kad audiovizualinės paslaugos neturėtų būti įtrauktos į ekonominės partnerystės taikymo sritį, ir primygtinai ragina Komisiją ir toliau tvirtai laikytis savo pozicijos; |
| --- | --- |

120.

| 121. | pabrėžia, jog patekimas į Sąjungos audiovizualinių paslaugų rinką gali būti užtikrintas tik visapusiškai įgyvendinus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES (18), kad abiem šalims būtų suteiktos tos pačios retransliavimo teisės; primena, kad pasibaigus pereinamajam laikotarpiui Jungtinės Karalystės kilmės turinys ir toliau bus priskiriamas Europos kūriniams, jei kūriniai, kurių kilmės šalys yra ne valstybės narės ir ne EEE valstybės, kurios yra Europos Tarybos konvencijos dėl televizijos be sienų šalys, bus įtraukti į Europos kūrinių turinio kvotą; |
| --- | --- |

121.

| 122. | palankiai vertina tai, kad įtraukti klausimai, susiję su neteisėtai išvežtų kultūros vertybių grąžinimu į jų kilmės šalis arba restitucija; ir pabrėžia, kad svarbu toliau bendradarbiauti su Jungtine Karalyste šioje srityje; |
| --- | --- |

122.

Finansų valdymas ir tikrinimo sistema

| 123. | ragina užtikrinti ir gerbti Komisijos tarnybų, Europos Audito Rūmų, Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) ir Europos prokuratūros prieigos teisę, taip pat Parlamento teisę tikrinti; primena, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (ESTT) turi būti pripažintas kompetentingu teismu atvejais, susijusiais su ES teisės laikymusi ir aiškinimu; |
| --- | --- |

123.

Dalyvavimas Sąjungos programose

| 124. | rekomenduoja Komisijai ypatingą dėmesį skirti toliau nurodytiems taikytiniems principams ir sąlygoms, susijusiems tiek su dalyvavimu Sąjungos programose, tiek su horizontaliosiomis priemonėmis ir valdymu:






  a) | imtis būtinų veiksmų siekiant užtikrinti, kad į bendruosius principus, taisykles ir sąlygas dėl dalyvavimo ES programose, kurie turi būti nustatyti kaip numatomos partnerystės dalis, būtų įtrauktas reikalavimas Jungtinei Karalystei sąžiningai ir tinkamai finansiškai prisidėti (kalbant apie dalyvavimo mokestį ir veiklos įnašą) prie visų programų, kuriose ji dalyvauja; |
| --- | --- | --- |

124.

a)

imtis būtinų veiksmų siekiant užtikrinti, kad į bendruosius principus, taisykles ir sąlygas dėl dalyvavimo ES programose, kurie turi būti nustatyti kaip numatomos partnerystės dalis, būtų įtrauktas reikalavimas Jungtinei Karalystei sąžiningai ir tinkamai finansiškai prisidėti (kalbant apie dalyvavimo mokestį ir veiklos įnašą) prie visų programų, kuriose ji dalyvauja;

| b) | užtikrinti, kad bendra taisyklė, taikoma Jungtinės Karalystės dalyvavimui bet kurioje programoje, atitiktų standartines trečiųjų šalių dalyvavimui taikomas sąlygas ir būtų dalyvaujama visu atitinkamos programos laikotarpiu bei visose programos dalyse, išskyrus atvejus, kai dalinis dalyvavimas būtų pagrįstas tokiomis priežastimis kaip konfidencialumas; rekomenduoja užtikrinti nuspėjamumą ES programų, kurios yra sukurtos ES, dalyviams ir biudžeto asignavimų stabilumą; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad bendra taisyklė, taikoma Jungtinės Karalystės dalyvavimui bet kurioje programoje, atitiktų standartines trečiųjų šalių dalyvavimui taikomas sąlygas ir būtų dalyvaujama visu atitinkamos programos laikotarpiu bei visose programos dalyse, išskyrus atvejus, kai dalinis dalyvavimas būtų pagrįstas tokiomis priežastimis kaip konfidencialumas; rekomenduoja užtikrinti nuspėjamumą ES programų, kurios yra sukurtos ES, dalyviams ir biudžeto asignavimų stabilumą;

| c) | užtikrinti, kad Jungtinės Karalystės dalyvavimas ES programose nelemtų bendro grynojo perkėlimo iš ES biudžeto į Jungtinės Karalystės biudžetą ir kad ES galėtų vienašališkai sustabdyti ar nutraukti Jungtinės Karalystės dalyvavimą bet kurioje programoje, jei netenkinamos dalyvavimo sąlygos arba jei Jungtinė Karalystė nemoka savo finansinio įnašo; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad Jungtinės Karalystės dalyvavimas ES programose nelemtų bendro grynojo perkėlimo iš ES biudžeto į Jungtinės Karalystės biudžetą ir kad ES galėtų vienašališkai sustabdyti ar nutraukti Jungtinės Karalystės dalyvavimą bet kurioje programoje, jei netenkinamos dalyvavimo sąlygos arba jei Jungtinė Karalystė nemoka savo finansinio įnašo;

| d) | užtikrinti, kad susitarime su Jungtine Karalyste būtų numatytos priemonės, kurių reikia siekiant kovoti su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiais finansiniais pažeidimais, sukčiavimu, pinigų plovimu ir kitomis nusikalstamomis veikomis, ir užtikrinti ES finansinių interesų apsaugą; |
| --- | --- |

d)

užtikrinti, kad susitarime su Jungtine Karalyste būtų numatytos priemonės, kurių reikia siekiant kovoti su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiais finansiniais pažeidimais, sukčiavimu, pinigų plovimu ir kitomis nusikalstamomis veikomis, ir užtikrinti ES finansinių interesų apsaugą;

| 125. | visų pirma mano, kad yra svarbus Jungtinės Karalystės dalyvavimas laikantis bendrųjų trečiųjų šalių dalyvavimo Sąjungos programose principų tarpvalstybinėse, kultūros, plėtros, švietimo ir mokslinių tyrimų programose, kaip antai programose „Erasmus+“, „Kūrybiška Europa“, „Horizontas“, Europos mokslinių tyrimų taryboje, LIFE programoje, transeuropinio transporto tinklo (TEN-T), Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP), Bendro Europos dangaus (BED), INTERREG, jungtinėse technologijų iniciatyvose, pvz., „Švarus dangus I ir II“, Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programoje (SESAR), ERIC, GALILEO, „Copernicus“, Europos geostacionarinėje navigacinėje tinklo sistemoje (EGNOS), kosmoso stebėjimo ir sekimo (SST) paramos sistemoje bei viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėse; |
| --- | --- |

125.

| 126. | tikisi, kad susitarime bus aptariama Jungtinės Karalystės sąsaja su Euratomu ir ITER projektu, taip pat išstojimo poveikis turtui ir įsipareigojimams; be to, tikisi, kad Jungtinė Karalystė laikysis aukščiausių branduolinės saugos, saugumo ir radiacinės saugos standartų; |
| --- | --- |

126.

| 127. | priduria, kad tuo atveju, jei Jungtinė Karalystė galiausiai norėtų dalyvauti vidaus rinkoje, ji turėtų mokėti įnašus į sanglaudos fondus 2021–2027 m. laikotarpiu, kaip tai daroma EEE šalių atveju; |
| --- | --- |

127.

| 128. | mano, kad naujajame susitarime turėtų būti atsižvelgta į ES regionų, nukentėjusių dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES, poreikius; |
| --- | --- |

128.

| 129. | pabrėžia, jog labai svarbu, kad programa PEACE ir toliau būtų vykdoma Šiaurės Airijoje ir Airijos pasienio regionuose, ir kad ją savarankiškai administruotų ES specialiųjų programų įstaiga; |
| --- | --- |

129.

| 130. | mano, kad turėtų būti tęsiamas ES atokiausių regionų ir užjūrio šalių bei teritorijų ir Jungtinės Karalystės užjūrio šalių ir teritorijų (UŠT), ypač Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno regione, bendradarbiavimas abipusio intereso klausimais; ragina numatyti specialias nuostatas, kad ateityje prireikus būtų galima vykdyti bendrus projektus naudojant Europos plėtros fondo ir sanglaudos fondų lėšas; ir mano, kad reikia išlaikyti tinkamą paramos lygį likusioms UŠT; |
| --- | --- |

130.

| 131. | pabrėžia, kad, suteikdamas finansinių išteklių iš ES biudžeto, Europos Sąjungos solidarumo fondas parodo konkretų solidarumą, kai vienas ar daugiau ES regionų arba kuri nors narystės siekianti šalis patiria sunkių padarinių, be kita ko, ekonomikai; |
| --- | --- |

131.

| 132. | pabrėžia, kad dalyvavimą programose reikia susieti su atitinkama politika, pvz., klimato srities ar kibernetine politika; |
| --- | --- |

132.

| 133. | mano, kad susitarimas dėl bendradarbiavimo energetikos srityje, atitinkantis bendrą susitarimą dėl būsimų santykių ir grindžiamas tvirtu valdymu ir vienodomis sąlygomis, atitiktų abipusį abiejų šalių interesą; |
| --- | --- |

133.

| 134. | pabrėžia, kad, norint užtikrinti bendros elektros energijos rinkos tęstinumą Airijos saloje po Jungtinės Karalystės išstojimo, Šiaurės Airijoje reikia toliau taikyti ES energetikos acquis; |
| --- | --- |

134.

| 135. | laikosi nuomonės, kad Jungtinė Karalystė galėtų ir toliau būti svarbi partnerė ES kosmoso politikos srityje, pabrėžia, kad būsima Jungtinės Karalystės prieiga prie ES kosmoso programos turi būti aptarta derybose, kartu apsaugant ES interesus ir laikantis taikytinos teisinės sistemos dėl trečiųjų šalių dalyvavimo ES kosmoso programoje; |
| --- | --- |

135.

Intelektinė nuosavybė

| 136. | atkreipia dėmesį į tai, kad planuojamame susitarime turėtų būti numatytos tvirtos ir vykdytinos priemonės, kurios apimtų geografinių nuorodų (GN) ir intelektinės nuosavybės teisių, pvz., autorių ir susijusių teisių, prekių ženklų ir pramoninio dizaino, patentų ir komercinių paslapčių, pripažinimą ir aukšto lygio apsaugą, remiantis dabartine ir būsima ES teisine sistema bei nesukeliant grėsmės įperkamų vaistų, pavyzdžiui, generinių, prieinamumui; mano, kad pagal jį taip pat turėtų būti užtikrinama glaudaus dvišalio Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybos (EUIPO) ir Jungtinės Karalystės intelektinės nuosavybės tarnybos bendradarbiavimo galimybė; |
| --- | --- |

136.

Bendrovių teisė

| 137. | pažymi, kad siekiant išvengti standartų sumažinimo ir užtikrinti teisę pareikšti ieškinį Jungtinėje Karalystėje ir ES, pageidautina, kad į numatomą susitarimą būtų įtraukti minimalūs bendri standartai, susiję su operacijų pradėjimu ir vykdymu, akcininkų, kreditorių ar darbuotojų apsauga, įmonių ataskaitų teikimu, auditu ir skaidrumo taisyklėmis, taip pat su teismo sprendimų dėl restruktūrizavimo ir bankroto arba nemokumo abipusiu pripažinimu; |
| --- | --- |

137.

Bendradarbiavimas civilinės teisenos srityje, be kita ko, šeimos teisės klausimais

| 138. | pabrėžia, kad teisminis bendradarbiavimas civilinėse bylose yra itin svarbus siekiant ateityje užtikrinti piliečių ir įmonių prekybos ir verslo sąveiką, taip pat garantuoti tikrumą ir pakankamą šalių apsaugą, kai vykdomi tarpvalstybiniai sandoriai ir kita veikla; laikosi nuomonės, kad dėl to reikėtų atidžiai įvertinti, ar Lugano konvencija būtų tinkamas sprendimas, kuris ES sudarytų galimybes išlaikyti bendrą santykių su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis pusiausvyrą, ar tinkamesnis būtų naujas sprendimas, kuriuo būtų galima užtikrinti dinamišką abiejų šalių nuostatų suderinimą; |
| --- | --- |

138.

| 139. | pabrėžia, kad numatomame susitarime turėtų būti rastas prasmingas ir detalus sprendimas, visų pirma, dėl santuokos, tėvų pareigų ir kitų šeimos reikalų; šiomis aplinkybėmis pažymi, kad bet kokios numatyto susitarimo abipusio vykdymo nuostatos, susijusios su šeimos reikalais, turėtų būti grindžiamos ne tik teismų sistemų tarpusavio pasitikėjimo principu, bet ir tam tikrų konstitucinių garantijų ir bendrų pagrindinių teisių standartų buvimu; |
| --- | --- |

139.

Vystomasis bendradarbiavimas ir humanitarinė pagalba

| 140. | pažymi, kad Jungtinė Karalystė tebėra viena didžiausių dvišalių paramos teikėjų pasaulyje, ir pabrėžia, kad ES turi išnagrinėti bendradarbiavimo su Jungtine Karalyste galimybes, grindžiamas partnerystės principu; apgailestauja, kad dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES liks bendros ES vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos politikos spragų; |
| --- | --- |

140.

| 141. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES ir Jungtinė Karalystė atlieka pagrindinį vaidmenį sprendžiant bendrus uždavinius, naudojantis vystymosi politika ir humanitarine pagalba; pabrėžia, kad šiuo požiūriu svarbu siekti politikos suderinamumo vystymosi labui; |
| --- | --- |

141.

| 142. | pabrėžia, kokia svarbi yra tvirta partnerystė, kurioje įtvirtinamas teisėmis grindžiamas požiūris, kartu užtikrinant nuolatinį įsipareigojimą ir bendradarbiavimą siekiant darnaus vystymosi tikslų, žmogaus teisių, skurdo panaikinimo, o taip pat Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo; be to, pabrėžia suderinto reagavimo į humanitarines krizes ir pagrindinių humanitarinės pagalbos principų laikymosi svarbą; |
| --- | --- |

142.

| 143. | yra įsitikinęs, kad partnerystę po Kotonu susitarimo bei ES ir Afrikos strategiją galima sustiprinti veiksmingai bendradarbiaujant su Jungtine Karalyste ir remiantis tvirtu JK vaidmeniu Afrikoje, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno regione; pabrėžia, kad ES, Jungtinė Karalystė ir AKR šalys turėtų bendradarbiauti visais lygmenimis, laikydamosi partnerystės, solidarumo ir papildomumo principų; |
| --- | --- |

143.

Saugumo ir užsienio politika

| 144. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2020 m. vasario 27 d. paskelbtuose Jungtinės Karalystės derybų tiksluose nurodoma, jog užsienio politika bus nustatoma tik remiantis Jungtinės Karalystės ir ES platesniu draugišku dialogu ir bendradarbiavimu, suteikiant šiai itin svarbiai sričiai neinstitucinių santykių statusą, kad dėl jos būtų susitarta vėliau; |
| --- | --- |

144.

| 145. | apgailestauja, kad tai prieštarauja Politinės deklaracijos, kurioje numatyta plataus užmojo, plataus masto, glaudi ir lanksti partnerystė užsienio politikos, saugumo ir gynybos srityje ir ragina sukurti būsimą plataus masto visa apimančią ir subalansuotą ES ir Jungtinės Karalystės saugumo partnerystę, kuriai pritarė Jungtinė Karalystė; |
| --- | --- |

145.

| 146. | primena ES poziciją, kad užsienio politika, saugumas ir gynyba turėtų būti visapusiško susitarimo, pagal kurį reglamentuojami būsimi ES ir Jungtinės Karalystės santykiai, dalis; |
| --- | --- |

146.

| 147. | apgailestauja dėl to, kad Jungtinė Karalystė nerodo, kad siektų santykių su ES užsienio politikos, saugumo ir gynybos srityje ir kad šie klausimai buvo aiškiai neįtraukti į Jungtinės Karalystės įgaliojimus ir todėl neįtraukti į 11 derybų stalų klausimus; |
| --- | --- |

147.

| 148. | primena, kad ES ir Jungtinė Karalystė vadovaujasi tais pačiais principais, vertybėmis ir interesais; pabrėžia, kad abi šalys yra suinteresuotos tęsti plataus užmojo, glaudų ir ilgalaikį bendradarbiavimą, kuriuo būtų gerbiama ES autonomija, sukuriant bendrą užsienio ir saugumo politikos sistemą, grindžiamą ES sutarties 21 straipsniu ir atsižvelgiant į JT Chartiją ir NATO šiose srityse:






  a) | taikos stiprinimo; |
| --- | --- | --- |

148.

a)

taikos stiprinimo;

| b) | bendro požiūrio į bendrus saugumo iššūkius ir pasaulinį stabilumą, įskaitant, Europos kaimyninėse šalyse; |
| --- | --- |

b)

bendro požiūrio į bendrus saugumo iššūkius ir pasaulinį stabilumą, įskaitant, Europos kaimyninėse šalyse;

| c) | taisyklėmis grindžiamos tarptautinės sistemos propagavimo; |
| --- | --- |

c)

taisyklėmis grindžiamos tarptautinės sistemos propagavimo;

| d) | demokratijos ir teisinės valstybės stiprinimo; |
| --- | --- |

d)

demokratijos ir teisinės valstybės stiprinimo;

| e) | žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos; |
| --- | --- |

e)

žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos;

| f) | pasaulinio klestėjimo, tvaraus vystymosi, kovos su klimato kaita stiprinimo ir biologinės įvairovės nykimo švelninimo; |
| --- | --- |

f)

pasaulinio klestėjimo, tvaraus vystymosi, kovos su klimato kaita stiprinimo ir biologinės įvairovės nykimo švelninimo;

| 149. | pažymi, kad giliai integruotas ir koordinuotas tarptautinis ES ir Jungtinės Karalystės bendradarbiavimas būtų labai naudingas abiem šalims ir pasaulio tvarkai apskritai, atsižvelgiant į jų panašų požiūrį į veiksmingą daugiašališkumą, taikos, saugumo ir tvarumo užtikrinimą, o taip pat žmogaus teisių gynybą ir įgyvendinimą; siūlo, kad tokiam koordinavimui būtų vadovaujama pasitelkiant sisteminę aukšto lygio konsultacijų ir koordinavimo užsienio politikos klausimais platformą; pabrėžia, tarpparlamentinio bendradarbiavimo pasaulinio masto klausimais svarbą ir pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

149.

| 150. | pabrėžia, kad abi šalys turi bendrai spręsti užsienio, saugumo ir gynybos politikos problemas, pvz., terorizmo, kibernetinių karų, krizių kaimyninėse šalyse, pagarbos žmogaus teisėms, dezinformacijos kampanijų ir hibridinių grėsmių keliamas problemas; skatina veiksmingą, savalaikį ir abipusį dialogą, konsultacijas, koordinavimą ir keitimąsi informacija bei žvalgybos informacija; taikoma demokratinė Jungtinės Karalystės ir ES institucijų kontrolė; primena, kad keitimąsi įslaptinta informacija privaloma rengti laikantis specialios sistemos; |
| --- | --- |

150.

| 151. | pabrėžia, kad nuo pereinamojo laikotarpio pabaigos Jungtinė Karalystė taps trečiąja šalimi be konkretaus santykių pagrindo, o tai labai paveiks esamą bendradarbiavimą užsienio ir saugumo politikos srityje; |
| --- | --- |

151.

| 152. | ragina tiek ES, tiek ir Jungtinę Karalystę stiprinti tarptautinę taiką ir stabilumą, be kita ko, rengiant bendras strategijas, skirtas stiprinti JT taikos palaikymo veiksmus; ragina abi šalis skatinti taikos ir dialogo kultūrą kaip konfliktų prevencijos, konfliktų valdymo ir jų sprendimo, moterų ir lyčių teisių užtikrinimo priemonę; pritaria tam, kad ir toliau būtų bendradarbiaujama šiose srityse; ragina sistemingai, padedant viena kitai bendradarbiauti vykdant taikos palaikymo operacijas; ragina ES ir JK glaudžiau bendradarbiauti klausimais, susijusiais su demokratiniu vystymusi, reformų procesais ir demokratine parlamentine praktika trečiosiose šalyse, įskaitant rinkimų stebėjimą; |
| --- | --- |

152.

| 153. | pabrėžia tvirtą ES suinteresuotumą sudaryti tokią užsienio reikalų ir saugumo partnerystę, turint omenyje abipusę naudą, kurios duotų nuolatinė Jungtinės Karalystės ir Prancūzijos vieta Saugumo Taryboje, labai efektyvi Jungtinės Karalystės ir ES narių diplomatinė tarnyba ir tai, kad Jungtinei Karalystei priklauso galingiausios ginkluotosios pajėgos Europoje; |
| --- | --- |

153.

| 154. | siūlo būsimą partnerystę grįsti labai glaudžiu ir reguliariu bendradarbiavimu ir koordinavimu Jungtinių Tautų Organizacijoje, visų pirma Jungtinių Tautų Saugumo Taryboje ir Jungtinių Tautų žmogaus teisių taryboje; |
| --- | --- |

154.

| 155. | pabrėžia, kad saugumas ir vystymasis yra svarbus abiem pusėms; ragina ES ir Jungtinę Karalystę glaudžiai bendradarbiauti darnaus vystymosi ir humanitarinės pagalbos srityse; primena abiem šalims, kaip svarbu įsipareigoti siekti 0,7 proc. oficialios paramos vystymuisi (OPV) nuo bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) tikslo ir remti politikos suderinamumo vystymosi labui principą; mano, kad veiksmingas bendradarbiavimas su Jungtine Karalyste gali būti naudingas partnerystei, kuri gyvuotų ir nustojus galioti Kotonu susitarimui, taip pat ES ir Afrikos strategijai, nes taip atsižvelgiama į aukštus socialinius, žmogaus teisių ir aplinkos apsaugos standartus, siekiant darnaus vystymosi ir Paryžiaus susitarimo tikslų; |
| --- | --- |

155.

| 156. | pabrėžia, kad ES ir JK yra abipusiai suinteresuotos (ką sustiprina ir jų geografinis artumas) bendradarbiauti veiksmingų ir tikrai sąveikių gynybos pajėgumų plėtojimo srityje, be kita ko, pasitelkiant Europos gynybos agentūrą, su kuria reikėtų sudaryti administracinį susitarimą, ir tęsti labai vertingas partnerystes NATO ir pagal ES gynybos ir išorės saugumo programas, GALILEO, kibernetinio saugumo programas, taip pat kovą su tikslinėmis dezinformacijos kampanijomis ir kibernetiniais išpuoliais, kaip parodė dabartinis COVID-19 pandemijos atvejis; primena, kad dėl dalyvavimo teikiant GALILEO paslaugą valstybinėms institucijoms galima ir reikia sudaryti konkretų susitarimą; taip pat pažymi, kad kalbant apie būsimą Europos gynybos fondą, Jungtinė Karalystė galėtų tapti partnere pagal trečiosioms šalims nustatytas sąlygas; ragina ES ir Jungtinę Karalystę parengti bendrą poziciją dėl gynybos technologijos standartizavimo; |
| --- | --- |

156.

| 157. | tikisi, kad Jungtinė Karalystė galės tęsti pradėtą bendradarbiavimą ir nacionalinių institucijų vykdomus informacijos mainus kibernetinio saugumo srityje; |
| --- | --- |

157.

| 158. | primena, kad šiuo metu Jungtinėje Karalystėje pagal ES teisės aktus galioja kai kurios ribojamosios priemonės (sankcijų režimai); pripažįsta, kad sankcijos dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės, laikantis Jungtinių Tautų Chartijos, yra taikomos veiksmingai; pabrėžia, kad po išstojimo Jungtinė Karalystė ir toliau privalės taikyti JT sankcijų režimus, ir ragina Jungtinę Karalystę toliau derinti savo sankcijų politiką su ES; taip pat ragina sukurti tinkamą abiejų šalių sankcijų koordinavimo mechanizmą ir pasauliniuose forumuose glaudžiai bendradarbiauti sankcijų klausimais, kad būtų kuo labiau padidintas jų poveikis ir užtikrinta konvergencija ir kad skatinant bendras vertybes būtų užtikrinti ir patenkinti bendri interesai; |
| --- | --- |

158.

| 159. | ragina Jungtinę Karalystę dalyvauti atitinkamose ES agentūrose ir atlikti svarbų vaidmenį ES krizių valdymo operacijose bei BSGP misijose ir operacijose, įskaitant humanitarines ir gelbėjimo misijas, konfliktų prevenciją ir taikos palaikymą, karines konsultacijas ir pagalbą bei stabilizavimą po konfliktų, taip pat nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo (PESCO) projektuose, kai jie kviečiami dalyvauti, ir pabrėžia, kad tokiam dalyvavimui turėtų būti taikomos griežtos sąlygos, laikantis ES sprendimų priėmimo autonomiškumo, taip pat JK suverenumo, subalansuotų teisių ir įsipareigojimų principo, įskaitant tinkamą finansinį įnašą ir veiksmingą abipusiškumą; ragina Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą reguliariai informuoti Parlamentą apie politinio dialogo su Jungtine Karalyste eigą ir apie pagrindinius keitimosi informacija apie BSGP ir krizės valdymą aspektus; |
| --- | --- |

159.

| 160. | primena, kad veiksmingi tarptautiniai ginklų kontrolės, nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo režimai yra pasaulio ir Europos saugumo pamatas; primena suderintos ir patikimos Europos strategijos svarbą vykdant daugiašales derybas pasauliniu lygmeniu ir siekiant regioninio deeskalavimo bei taikant pasitikėjimo stiprinimo priemones; primena svarbų Jungtinės Karalystės vaidmenį, kurį ji atlieka kurdama ir nustatydama tokias normas, institucijas ir organizacijas; ragina Jungtinę Karalystę parengti su tos politikos sritimis susijusią bendrą strategiją su ES, visų pirma laikantis JT nusiginklavimo darbotvarkės; ragina Jungtinę Karalystę įsipareigoti toliau laikytis kriterijų, tolygių Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP surinktais kriterijais (19) ir kartu su ES skatinti Sutarties dėl prekybos ginklais, Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties (NPT) visuotinį taikymą ir griežtą įgyvendinimą, taip pat atnaujinti naująją START sutartį; |
| --- | --- |

160.

| 161. | pabrėžia, jog labai svarbu, kad ES ir Jungtinė Karalystė vykdytų konsulinį ir diplomatinį bendradarbiavimą, nes taip būtų užtikrinta veiksminga pagalba kiekvienos šalies piliečiams ir būtų sudarytos sąlygos tiek Jungtinei Karalystei, tiek ES pasiūlyti savo piliečiams galimybę naudotis konsuline apsauga, kai viena iš dviejų šalių neturi diplomatinės atstovybės pagal SESV 20 straipsnio c punktą; |
| --- | --- |

161.

| 162. | akcentuoja tai, kad COVID-19 pandemija atskleidė, kokie svarbūs yra kariniai pajėgumai ir ištekliai, nes Europos ginkluotosios pajėgos, vykdydamos savo pagrindines misijas, atliko itin svarbų vaidmenį remiant civilių pastangas kovoti su pandemija; pabrėžia, kad ši pandemija parodė, koks svarbus ES strateginis savarankiškumas ir Europos bendradarbiavimas gynybos srityje, siekiant apsaugoti Europos gyventojus susiklosčius ekstremaliajai situacijai ir sustiprinti valstybių narių atsparumą; mano, kad reikėtų sukurti mechanizmus, kuriais būtų galima paskatinti Sąjungos ir Jungtinės Karalystės bendradarbiavimą, ateityje ištikus panašaus pobūdžio ir masto krizėms; laikosi nuomonės, kad, remiantis COVID-19 pandemijos metu įgyta patirtimi, Europos karinės medicinos tarnybos turėtų sukurti keitimosi informacija ir paramos tinklą, kad sustiprintų įvairaus pobūdžio Europos atsparumą ištikus ekstremaliajai situacijai ar krizei; mano, kad Jungtinės Karalystės dalyvavimas bet kokio tokio būsimo Europos karinės medicinos tinklo veikloje būtų naudingas abiem pusėms; |
| --- | --- |

162.

Institucinės nuostatos ir valdymas

| 163. | atkreipia dėmesį į tai, kad visas susitarimas su Jungtine Karalyste – trečiąja šalimi, įskaitant nuostatas dėl vienodų sąlygų, konkretiems sektoriams būdingų klausimų ir teminių bendradarbiavimo bei žuvininkystės sričių, turėtų apimti bendros nuoseklios ir tvirtos visa apimančios valdymo sistemos sukūrimą, aprėpiant bendrą nuolatinę susitarimo priežiūrą ir valdymą, taip pat skaidrius ginčų sprendimo, atitikties ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus kartu su sankcijomis ir prireikus laikinosiomis priemonėms, atsižvelgiant į tai, kaip aiškinamos ir taikomos susitarimo nuostatos; |
| --- | --- |

163.

| 164. | laikosi nuomonės, kad būsimiems santykiams su visa Jungtine Karalyste turėtų būti taikomas bendras, išsamus ir horizontalus valdymo mechanizmas, įskaitant visus papildomus susitarimus, kurie gali būti sudaryti vėliau, kartu užtikrinant, kad nebūtų prieštaraujama Susitarime dėl išstojimo numatytoms nuostatoms ir vengiant neveiksmingumo; atkreipia dėmesį į tai, kad ginčų sprendimo mechanizmas turės būti tvirtas ir jame turėtų būti numatytos laipsniškos sankcijos bei teisių gynimo priemonės, kai nustatoma, kad viena iš šalių pažeidžia susitarimą, o toks mechanizmas turės užtikrinti veiksmingas, greitai įgyvendinamas ir atgrasomas teisių gynimo priemones; pabrėžia, kad Parlamentas ir toliau atidžiai stebės, kaip įgyvendinamos visos nuostatos; primena, kad JK, kaip buvusi valstybė narė, yra sukūrusi svarbias institucinio bendradarbiavimo ir dialogo su ES struktūras, kuriomis naudojantis taikyti šiuos horizontaliuosius susitarimus turėtų būti lengviau; pakartoja, jog ES, siekdama sukurti būsimą tvirtą partnerystę, tikisi, kad Jungtinės Karalystės užmojis dėl valdymo bus didesnis; |
| --- | --- |

164.

| 165. | primygtinai nurodo, kad absoliučiai būtina tokia valdymo sistema visapusiškai išsaugoti (išlaikant abiejų pusių savarankiškumą) ES teisę autonomiškai priimti sprendimus ir teisinę bei teismų tvarką, įskaitant Parlamento ir Tarybos, kaip ES teisėkūros institucijų, vaidmenį, taip pat ESTT, kaip vienintelės institucijos, galinčios aiškinti ES teisę ir ES pagrindinių teisių chartiją, vaidmenį; mano, kad pagal valdymo tvarkos nuostatas, grindžiamas ES teisės samprata, turi būti numatyta galimybė kreiptis į ESTT; |
| --- | --- |

165.

| 166. | teigiamai vertina pasiūlymą sukurti parlamentinės partnerystės asamblėją, skirtą Europos Parlamento ir JK parlamento nariams, kuri turėtų teisę gauti partnerystės tarybos informaciją ir teikti jai rekomendacijas, bei pabrėžia, kad susitarime turėtų būti numatytas teisinis pagrindas nuostatoms, kuriomis sudaroma galimybė sukurti šio organo institucinę struktūrą; |
| --- | --- |

166.

| 167. | reikalauja, kad būtų gerbiamas Parlamento vaidmuo, atliekamas įgyvendinant nuostatas dėl bendradarbiavimo reglamentavimo klausimais, siekiant užtikrinti jam galimybę vykdyti deramą politinę kontrolę ir garantuoti jo, kaip vienos iš teisėkūros institucijų, teises ir prerogatyvas; primena Parlamento teisę būti informuotam apie susitarimo peržiūros tvarką; |
| --- | --- |

167.

| 168. | pabrėžia, kad visam susitarimui turėtų būti taikomos nuostatos dėl pilietinės visuomenės dialogo, suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo ir konsultavimosi su abiem šalimis pagal Politinės deklaracijos 125 punktą, kuris visų pirma turėtų apimti socialinius partnerius, įskaitant organizacijas ir darbuotojų asociacijas, atstovaujančias tiek Jungtinėje Karalystėje gyvenantiems ir joje dirbantiems ES piliečiams, tiek ir ES dirbantiems ir gyvenantiems Jungtinės Karalystės piliečiams; primygtinai ragina sukurti vietos patarėjų grupes, kurios prižiūrėtų susitarimo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

168.

| 169. | remia tolesnį JK, kaip trečiosios šalies stebėtojos, neatliekančios sprendimų priėmimo vaidmens, dalyvavimą ES nereguliuojamosiose agentūrose, pvz., transporto, aplinkos ar užimtumo srityse, taip pat galimus JK bendradarbiavimo susitarimus su panašiomis reguliavimo agentūromis, pvz., Europos cheminių medžiagų agentūra, Europos aviacijos saugos agentūra ir Europos jūrų saugumo agentūra, siekiant keistis duomenimis, geriausia praktika ir mokslo žiniomis; pakartoja savo raginimą Komisijai, atsižvelgiant į tai, kad JK yra Šengeno erdvei nepriklausanti trečioji šalis ir pagrindinė partnerė kovojant su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, apsvarstyti galimą būsimą praktinį JK valdžios institucijų ir ES agentūrų bendradarbiavimą teisingumo ir vidaus reikalų srityje; |
| --- | --- |

169.

o

o o

| 170. | paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Komisijai ir susipažinti Tarybai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

170.

---

(1)  OL L 58, 2020 2 27, p. 53.

(2)  OL C 298, 2018 8 23, p. 24.

(3)  OL C 346, 2018 9 27, p. 2.

(4)  OL C 369, 2018 10 11, p. 32.

(5)  OL C 162, 2019 5 10, p. 40.

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0016.

(7)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0006.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0033.

(9)  UKTF(2020)14.

(10)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0018.

(11)  OL L 29, 2020 1 31, p. 7.

(12)  OL C 34, 2020 1 31, p. 1.

(13)  OL L 58, 2020 2 27, p. 53.

(14)  Į būsimą susitarimą būtina įtraukti ad hoc mechanizmą, kuris padėtų išvengti vadinamosios apsikeitimo rizikos, siekiant apsaugoti vidaus rinką nuo situacijos, jei Jungtinė Karalystė nuspręstų iš trečiųjų šalių importuoti pigias prekes (kad patenkintų savo vidaus vartojimo poreikius) ir be muito eksportuoti savo vidaus produkciją į pelningesnę ES rinką. Šis Jungtinei Karalystei ir trečiosioms šalims naudingas reiškinys, kuriam negalima užkirsti kelio taikant kilmės taisykles, destabilizuotų Europos žemės ūkio sektorius, todėl tam reikia specialių veiksmų mechanizmų.

(15)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

(16)  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo (OL L 344, 2016 12 17, p. 1).

(17)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

(18)  2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (OL L 95, 2010 4 15, p. 1).

(19)  OL L 335, 2008 12 13, p. 99.

---

2020 m. birželio 19 d., penktadienis

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/114 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/114

---

P9_TA(2020)0167

Rytų partnerystė, rengiantis 2020 m. birželio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2020 m. birželio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (2019/2209(INI))

(2021/C 362/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3 ir 8 straipsnius ir V antraštinę dalį, ypač 21, 22, 36 ir 37 straipsnius, ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) penktąją dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3 ir 8 straipsnius ir V antraštinę dalį, ypač 21, 22, 36 ir 37 straipsnius, ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) penktąją dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2009 m. gegužės 7 d. Prahoje bendromis ES ir jos šešių Rytų Europos partnerių – Armėnijos, Azerbaidžano, Baltarusijos, Sakartvelo, Moldovos Respublikos ir Ukrainos pastangomis pradėta įgyvendinti Rytų partnerystė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2009 m. gegužės 7 d. Prahoje bendromis ES ir jos šešių Rytų Europos partnerių – Armėnijos, Azerbaidžano, Baltarusijos, Sakartvelo, Moldovos Respublikos ir Ukrainos pastangomis pradėta įgyvendinti Rytų partnerystė,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. Prahos, 2011 m. Varšuvoje, 2013 m. Vilniuje, 2015 m. Rygoje ir 2017 m. Briuselyje įvykusių Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimų bendras deklaracijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. Prahos, 2011 m. Varšuvoje, 2013 m. Vilniuje, 2015 m. Rygoje ir 2017 m. Briuselyje įvykusių Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimų bendras deklaracijas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos asociacijos susitarimą (1), Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimą (2) ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimą (3), įskaitant išsamias ir visapusiškas laisvosios prekybos erdves (IVLPE), ir Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Armėnijos Respublikos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos asociacijos susitarimą (1), Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Moldovos Respublikos asociacijos susitarimą (2) ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarimą (3), įskaitant išsamias ir visapusiškas laisvosios prekybos erdves (IVLPE), ir Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Armėnijos Respublikos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą (4),

| — | atsižvelgdamas į ES ir Azerbaidžano partnerystės prioritetus, kuriuos 2018 m. rugsėjo 28 d. patvirtino Bendradarbiavimo taryba (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Azerbaidžano partnerystės prioritetus, kuriuos 2018 m. rugsėjo 28 d. patvirtino Bendradarbiavimo taryba (5),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 19 d. parlamentinių asociacijos su Ukraina ir Moldova komitetų posėdžiuose priimtus galutinius pareiškimus ir rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 19 d. parlamentinių asociacijos su Ukraina ir Moldova komitetų posėdžiuose priimtus galutinius pareiškimus ir rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 18 d. Parlamento metinį pranešimą dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 18 d. Parlamento metinį pranešimą dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (6),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1806 (7), nustatantį trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams tas reikalavimas netaikomas, sąrašus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1806 (7), nustatantį trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams tas reikalavimas netaikomas, sąrašus,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos, Armėnijos Respublikos (8) ir Azerbaidžano Respublikos susitarimus (9) dėl vizų režimo supaprastinimo ir į tai, kad 2020 m. sausio 8 d. pasirašytas Europos Sąjungos ir Baltarusijos Respublikos susitarimas dėl vizų režimo supaprastinimo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos, Armėnijos Respublikos (8) ir Azerbaidžano Respublikos susitarimus (9) dėl vizų režimo supaprastinimo ir į tai, kad 2020 m. sausio 8 d. pasirašytas Europos Sąjungos ir Baltarusijos Respublikos susitarimas dėl vizų režimo supaprastinimo (10),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 18 d. bendrą Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Rytų partnerystės politika po 2020 m. Atsparumo didinimas. Visiems naudinga Rytų partnerystė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 18 d. bendrą Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Rytų partnerystės politika po 2020 m. Atsparumo didinimas. Visiems naudinga Rytų partnerystė“,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl Europos kaimynystės politikos ir Rytų partnerystės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl Europos kaimynystės politikos ir Rytų partnerystės,

| — | atsižvelgdamas į EURONEST parlamentinės asamblėjos, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumo, Regionų komiteto ir Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdžios institucijų konferencijos (CORLEAP) rekomendacijas ir veiklą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EURONEST parlamentinės asamblėjos, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumo, Regionų komiteto ir Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdžios institucijų konferencijos (CORLEAP) rekomendacijas ir veiklą,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 9 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliuciją „2030 m. strategijos „Trejetas plius“ ateitis. Rytų partnerystės ateities kūrimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 9 d. EURONEST parlamentinės asamblėjos rezoliuciją „2030 m. strategijos „Trejetas plius“ ateitis. Rytų partnerystės ateities kūrimas“,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę ES strategiją ir persvarstytą Europos kaimynystės politiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę ES strategiją ir persvarstytą Europos kaimynystės politiką,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją ir Europos regioninių arba tautinių mažumų kalbų chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją ir Europos regioninių arba tautinių mažumų kalbų chartiją,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl būtinybės parengti ES Pietų Kaukazo strategiją (11), 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos (12), 2014 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl padėties Ukrainoje bei ES ir Rusijos santykių būklės (13), 2015 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl padėties Ukrainoje (14), 2015 m. balandžio 15 d. rezoliuciją dėl armėnų genocido 100-ųjų metinių (15), 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos peržiūros (16), 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl asociacijos susitarimų bei išsamių ir visapusiškų laisvosios prekybos erdvių su Gruzija, Moldova ir Ukraina (17), 2016 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl ES strateginės komunikacijos, siekiant neutralizuoti prieš ją nukreiptą trečiųjų šalių propagandą (18), 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl moterų teisių Rytų partnerystės valstybėse (19), 2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Ukrainos kalinių Rusijoje ir padėties Kryme (20), 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją dėl Baltarusijos (21), 2018 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl okupuotų Gruzijos teritorijų praėjus 10 m. po Rusijos įsiveržimo (22), 2018 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Armėnijos Respublikos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (23), 2018 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl žiniasklaidos laisvės Baltarusijoje pablogėjimo, ypač svetainės „Chartiją 97“ atvejo (24), 2018 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl ES asociacijos susitarimo su Moldova įgyvendinimo (25), 2018 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl ES asociacijos susitarimo su Gruzija įgyvendinimo (26) ir 2018 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl ES asociacijos susitarimo su Ukraina įgyvendinimo (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl būtinybės parengti ES Pietų Kaukazo strategiją (11), 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos (12), 2014 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl padėties Ukrainoje bei ES ir Rusijos santykių būklės (13), 2015 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl padėties Ukrainoje (14), 2015 m. balandžio 15 d. rezoliuciją dėl armėnų genocido 100-ųjų metinių (15), 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos peržiūros (16), 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl asociacijos susitarimų bei išsamių ir visapusiškų laisvosios prekybos erdvių su Gruzija, Moldova ir Ukraina (17), 2016 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl ES strateginės komunikacijos, siekiant neutralizuoti prieš ją nukreiptą trečiųjų šalių propagandą (18), 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl moterų teisių Rytų partnerystės valstybėse (19), 2017 m. kovo 16 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Ukrainos kalinių Rusijoje ir padėties Kryme (20), 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją dėl Baltarusijos (21), 2018 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl okupuotų Gruzijos teritorijų praėjus 10 m. po Rusijos įsiveržimo (22), 2018 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Armėnijos Respublikos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (23), 2018 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl žiniasklaidos laisvės Baltarusijoje pablogėjimo, ypač svetainės „Chartiją 97“ atvejo (24), 2018 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl ES asociacijos susitarimo su Moldova įgyvendinimo (25), 2018 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl ES asociacijos susitarimo su Gruzija įgyvendinimo (26) ir 2018 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl ES asociacijos susitarimo su Ukraina įgyvendinimo (27),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Rusijos, visų pirma, į rezoliucijas, susijusias su Rusijos veiksmais Rytų partnerystės šalių teritorijose, Krymo totorių teisių pažeidimais, tam tikrų Sakartvelo teritorijos dalių okupacija ir susijusia sienų statymo veikla, taip pat priešiška propaganda ir dezinformacija prieš ES ir Rytų partnerystės šalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Rusijos, visų pirma, į rezoliucijas, susijusias su Rusijos veiksmais Rytų partnerystės šalių teritorijose, Krymo totorių teisių pažeidimais, tam tikrų Sakartvelo teritorijos dalių okupacija ir susijusia sienų statymo veikla, taip pat priešiška propaganda ir dezinformacija prieš ES ir Rytų partnerystės šalis,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (28) ir į 2018 m. liepos 4 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl derybų dėl ES ir Azerbaidžano visapusiško susitarimo (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (28) ir į 2018 m. liepos 4 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl derybų dėl ES ir Azerbaidžano visapusiško susitarimo (29),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 118 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 118 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0112/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0112/2020),

| A. | kadangi artimoje ateityje ES išliks dominuojančiu įtakingu politiniu ir ekonominiu subjektu Europoje, ir dėl to atsiranda atsakomybė kaimyninėms šalims; |
| --- | --- |

A.

kadangi artimoje ateityje ES išliks dominuojančiu įtakingu politiniu ir ekonominiu subjektu Europoje, ir dėl to atsiranda atsakomybė kaimyninėms šalims;

| B. | kadangi 2016 m. birželio mėn. Visuotinėje ES strategijoje nurodyta, kad ES prioritetas – skatinti atsparias, gerai valdomas, klestinčias ir veiksmus derinančias kaimynines valstybes; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2016 m. birželio mėn. Visuotinėje ES strategijoje nurodyta, kad ES prioritetas – skatinti atsparias, gerai valdomas, klestinčias ir veiksmus derinančias kaimynines valstybes;

| C. | kadangi Rytų partnerystė pagal savo pobūdį yra įtrauki, grindžiama abipusiais interesais ir supratimu, bendra atsakomybe ir atsakingumu, diferenciacija ir paramos sąlygomis, ir ja siekiama bendro Armėnijos, Azerbaidžano, Baltarusijos, Sakartvelo, Moldovos Respublikos, Ukrainos ir Europos Sąjungos įsipareigojimo stiprinti savo santykius ir laikytis tarptautinės teisės ir tokių pagrindinių vertybių, kaip demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms, teisinės valstybės principo, teisminių institucijų nepriklausomumo ir nešališkumo, socialinės rinkos ekonomikos, darnaus vystymosi ir gero valdymo, siekiant didinti stabilumą ir klestėjimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi Rytų partnerystė pagal savo pobūdį yra įtrauki, grindžiama abipusiais interesais ir supratimu, bendra atsakomybe ir atsakingumu, diferenciacija ir paramos sąlygomis, ir ja siekiama bendro Armėnijos, Azerbaidžano, Baltarusijos, Sakartvelo, Moldovos Respublikos, Ukrainos ir Europos Sąjungos įsipareigojimo stiprinti savo santykius ir laikytis tarptautinės teisės ir tokių pagrindinių vertybių, kaip demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms, teisinės valstybės principo, teisminių institucijų nepriklausomumo ir nešališkumo, socialinės rinkos ekonomikos, darnaus vystymosi ir gero valdymo, siekiant didinti stabilumą ir klestėjimą;

| D. | kadangi glaudesnis ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimas nėra linijinis procesas ir visavertį bendradarbiavimą galima pasiekti ir išlaikyti tik tuo atveju, jei konstitucinio ir teisėkūros proceso metu paisoma pagrindinių Europos vertybių ir principų ir jei užtikrinama kova su korupcija, organizuotu nusikalstamumu, pinigų plovimu, oligarchinėmis struktūromis ir nepotizmu; vis dėlto pabrėžia, kad rimtais regreso atvejais bendradarbiavimas gali būti atšauktas; |
| --- | --- |

D.

kadangi glaudesnis ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimas nėra linijinis procesas ir visavertį bendradarbiavimą galima pasiekti ir išlaikyti tik tuo atveju, jei konstitucinio ir teisėkūros proceso metu paisoma pagrindinių Europos vertybių ir principų ir jei užtikrinama kova su korupcija, organizuotu nusikalstamumu, pinigų plovimu, oligarchinėmis struktūromis ir nepotizmu; vis dėlto pabrėžia, kad rimtais regreso atvejais bendradarbiavimas gali būti atšauktas;

| E. | kadangi kai kurios Rytų partnerystės šalys nusprendė siekti glaudesnės politinės, žmogaus ir ekonominės integracijos su ES, remdamosi diferenciacijos principu ir atsižvelgdamos į veiklos rezultatus bei siekius, ir sudarė plataus užmojo asociacijos susitarimus, įskaitant išsamias ir visapusiškas laisvosios prekybos erdves (IVLPE), taip pat bevizį režimą ir bendrosios aviacijos erdvės susitarimus; be to, jos paskelbė strateginį narystės ES tikslą ir jau įrodė savo gebėjimą užtikrinti didesnį stabilumą, saugumą, klestėjimą ir atsparumą rytinėse kaimyninėse šalyse; kadangi visuomenės parama Europos integracijai jų visuomenėje tebėra labai didelė; |
| --- | --- |

E.

kadangi kai kurios Rytų partnerystės šalys nusprendė siekti glaudesnės politinės, žmogaus ir ekonominės integracijos su ES, remdamosi diferenciacijos principu ir atsižvelgdamos į veiklos rezultatus bei siekius, ir sudarė plataus užmojo asociacijos susitarimus, įskaitant išsamias ir visapusiškas laisvosios prekybos erdves (IVLPE), taip pat bevizį režimą ir bendrosios aviacijos erdvės susitarimus; be to, jos paskelbė strateginį narystės ES tikslą ir jau įrodė savo gebėjimą užtikrinti didesnį stabilumą, saugumą, klestėjimą ir atsparumą rytinėse kaimyninėse šalyse; kadangi visuomenės parama Europos integracijai jų visuomenėje tebėra labai didelė;

| F. | kadangi kitos Rytų partnerystės šalys partnerės turi skirtingų užmojų ES atžvilgiu; kadangi Armėnija priklauso Rusijos vadovaujamoms ekonominės ir karinės regioninės integracijos struktūroms (Eurazijos ekonominei sąjungai ir Kolektyvinio saugumo sutarties organizacijai) ir yra sudariusi visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą su ES; kadangi Azerbaidžanas nuo 2017 m. derasi dėl naujo išsamaus susitarimo su ES, kuris pakeistų 1999 m. partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą; kadangi Baltarusija neturi sutartimi grindžiamų sutartinių santykių su ES, tačiau neseniai pasirašyti vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos susitarimai; |
| --- | --- |

F.

kadangi kitos Rytų partnerystės šalys partnerės turi skirtingų užmojų ES atžvilgiu; kadangi Armėnija priklauso Rusijos vadovaujamoms ekonominės ir karinės regioninės integracijos struktūroms (Eurazijos ekonominei sąjungai ir Kolektyvinio saugumo sutarties organizacijai) ir yra sudariusi visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimą su ES; kadangi Azerbaidžanas nuo 2017 m. derasi dėl naujo išsamaus susitarimo su ES, kuris pakeistų 1999 m. partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą; kadangi Baltarusija neturi sutartimi grindžiamų sutartinių santykių su ES, tačiau neseniai pasirašyti vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos susitarimai;

| G. | kadangi nuo tada, kai buvo inicijuota Rytų partnerystė, šalyse partnerėse matomas skirtingas politinių ir ekonominių reformų vykdymo tempas ir taip yra tiek dėl vidaus, tiek išorės veiksnių, ir vykdant šias reformas dar nepasiektas toks lygis, kad jos būtų negrįžtamos; |
| --- | --- |

G.

kadangi nuo tada, kai buvo inicijuota Rytų partnerystė, šalyse partnerėse matomas skirtingas politinių ir ekonominių reformų vykdymo tempas ir taip yra tiek dėl vidaus, tiek išorės veiksnių, ir vykdant šias reformas dar nepasiektas toks lygis, kad jos būtų negrįžtamos;

| H. | kadangi ilgalaikės su Europa susijusios perspektyvos išlaikymas suinteresuotoms Rytų partnerystės šalims yra demokratizacijos ir tolesnių reformų regione varomasis veiksnys; |
| --- | --- |

H.

kadangi ilgalaikės su Europa susijusios perspektyvos išlaikymas suinteresuotoms Rytų partnerystės šalims yra demokratizacijos ir tolesnių reformų regione varomasis veiksnys;

| I. | kadangi reikia skatinti parengti specialiai pritaikytas strategijas su visomis Rytų partnerystės šalimis, taip pat siekti platesnio užmojo bendradarbiavimo ir integracijos, kai to pageidauja šalys partnerės, ir remti bei išlaikyti plataus užmojo Europos integracijos reformų įgyvendinimo tempą; |
| --- | --- |

I.

kadangi reikia skatinti parengti specialiai pritaikytas strategijas su visomis Rytų partnerystės šalimis, taip pat siekti platesnio užmojo bendradarbiavimo ir integracijos, kai to pageidauja šalys partnerės, ir remti bei išlaikyti plataus užmojo Europos integracijos reformų įgyvendinimo tempą;

| J. | kadangi šį tikslą galima pasiekti su sąlyga, kad bus pasiekta pažanga teisinės valstybės ir demokratijos stiprinimo srityse, o visapusiškos reformos bus įgyvendintos laiku, autentiškomis, tvariomis ir veiksmingomis priemonėmis, pasitelkiant lanksčias ES priemones ir laikantis tarptautinių įsipareigojimų ir prievolių, taip pat gerbiant pagrindines žmogaus ir mažumų teises; |
| --- | --- |

J.

kadangi šį tikslą galima pasiekti su sąlyga, kad bus pasiekta pažanga teisinės valstybės ir demokratijos stiprinimo srityse, o visapusiškos reformos bus įgyvendintos laiku, autentiškomis, tvariomis ir veiksmingomis priemonėmis, pasitelkiant lanksčias ES priemones ir laikantis tarptautinių įsipareigojimų ir prievolių, taip pat gerbiant pagrindines žmogaus ir mažumų teises;

| K. | kadangi ES ir Rytų partnerystės šalių, su kuriomis ES pasirašė asociacijos susitarimus, pažanga ir didesnė diferenciacija palaikant dvišalius santykius yra sveikintinas dalykas, ir dabar atėjo laikas toms šalims pateikti aiškesnes gaires dėl konkrečių reformų prioritetų, derinimo kriterijų ir tolesnių integracijos į ES proceso etapų; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES ir Rytų partnerystės šalių, su kuriomis ES pasirašė asociacijos susitarimus, pažanga ir didesnė diferenciacija palaikant dvišalius santykius yra sveikintinas dalykas, ir dabar atėjo laikas toms šalims pateikti aiškesnes gaires dėl konkrečių reformų prioritetų, derinimo kriterijų ir tolesnių integracijos į ES proceso etapų;

| L. | kadangi pagrindinis asociacijos susitarimų, apimančių išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės sukūrimą, tikslas – sudaryti sąlygas, būtinas siekiant paspartinti ES ir suinteresuotųjų šalių partnerių politinę asociaciją bei tolesnę ekonominę integraciją; |
| --- | --- |

L.

kadangi pagrindinis asociacijos susitarimų, apimančių išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės sukūrimą, tikslas – sudaryti sąlygas, būtinas siekiant paspartinti ES ir suinteresuotųjų šalių partnerių politinę asociaciją bei tolesnę ekonominę integraciją;

| M. | kadangi Rytų partnerystės šalių nepriklausomybę, suverenitetą ir teritorinį vientisumą vis dar pažeidžia neišspręsti regioniniai konfliktai, išorės agresija ir tebesitęsianti kai kurių iš šių šalių teritorijų okupacija, o tai kenkia žmogaus teisių padėčiai, trukdo didinti Rytų partnerystės klestėjimą, stabilumą ir augimą ir kenkia ES veiksmams, taigi kelia pavojų visam Rytų partnerystės projektui; kadangi daugelyje šių konfliktų Rusija aktyviai atlieka agresorės vaidmenį, vykdydama hibridinio karo, neteisėtos okupacijos ir aneksijos politiką, kibernetinius išpuolius, propagandą ir skleisdama dezinformaciją, o tai kelia grėsmę visam Europos saugumui; |
| --- | --- |

M.

kadangi Rytų partnerystės šalių nepriklausomybę, suverenitetą ir teritorinį vientisumą vis dar pažeidžia neišspręsti regioniniai konfliktai, išorės agresija ir tebesitęsianti kai kurių iš šių šalių teritorijų okupacija, o tai kenkia žmogaus teisių padėčiai, trukdo didinti Rytų partnerystės klestėjimą, stabilumą ir augimą ir kenkia ES veiksmams, taigi kelia pavojų visam Rytų partnerystės projektui; kadangi daugelyje šių konfliktų Rusija aktyviai atlieka agresorės vaidmenį, vykdydama hibridinio karo, neteisėtos okupacijos ir aneksijos politiką, kibernetinius išpuolius, propagandą ir skleisdama dezinformaciją, o tai kelia grėsmę visam Europos saugumui;

| N. | kadangi Europos gerovė ir saugumas yra glaudžiai susiję su mūsų kaimyninių šalių, ypač Rytų partnerystės šalių, padėtimi; kadangi Rytų partneryste siekiama bendrų gerų kaimyninių santykių ir regioninio bendradarbiavimo tikslų, o persvarstyta Europos kaimynystės politika turėtų būti skatinami ir stiprinami gebėjimai spręsti dvišalius ginčus ir siekti Rytų kaimyninių šalių visuomenių susitaikymo; |
| --- | --- |

N.

kadangi Europos gerovė ir saugumas yra glaudžiai susiję su mūsų kaimyninių šalių, ypač Rytų partnerystės šalių, padėtimi; kadangi Rytų partneryste siekiama bendrų gerų kaimyninių santykių ir regioninio bendradarbiavimo tikslų, o persvarstyta Europos kaimynystės politika turėtų būti skatinami ir stiprinami gebėjimai spręsti dvišalius ginčus ir siekti Rytų kaimyninių šalių visuomenių susitaikymo;

| O. | kadangi Europos Parlamentas smerkia Rytų partnerystės šalių suvereniteto ir teritorinio vientisumo pažeidimus, nepripažįsta prievartinių jų sienų pokyčių ir bandymų aneksuoti jų teritorijas, nepritaria jėgos naudojimui arba jėgos grėsmei, pritardamas ES įsipareigojimui remti taikų konflikto sprendimą diplomatinėmis priemonėmis ir laikantis tarptautinės teisės, JT chartijos ir Helsinkio baigiamojo akto normų ir principų, visų pirma konfliktų, kuriuose dalyvauja Rusija, atveju; |
| --- | --- |

O.

kadangi Europos Parlamentas smerkia Rytų partnerystės šalių suvereniteto ir teritorinio vientisumo pažeidimus, nepripažįsta prievartinių jų sienų pokyčių ir bandymų aneksuoti jų teritorijas, nepritaria jėgos naudojimui arba jėgos grėsmei, pritardamas ES įsipareigojimui remti taikų konflikto sprendimą diplomatinėmis priemonėmis ir laikantis tarptautinės teisės, JT chartijos ir Helsinkio baigiamojo akto normų ir principų, visų pirma konfliktų, kuriuose dalyvauja Rusija, atveju;

| P. | kadangi nuo to laiko, kai buvo inicijuota Rytų partnerystė, ES išplėtė ir išlaikė savo politinę, ekonominę ir saugumo veiklą Rytų partnerystės šalyse, taip įgydama daugiau įtakos ir galimybių propaguoti savo vertybes ir principus ir stiprindama ES ir Rytų partnerystės šalių tarpusavio ryšius; |
| --- | --- |

P.

kadangi nuo to laiko, kai buvo inicijuota Rytų partnerystė, ES išplėtė ir išlaikė savo politinę, ekonominę ir saugumo veiklą Rytų partnerystės šalyse, taip įgydama daugiau įtakos ir galimybių propaguoti savo vertybes ir principus ir stiprindama ES ir Rytų partnerystės šalių tarpusavio ryšius;

| Q. | kadangi Rytų partnerystės šalys gali atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant tiesioginę prieigą prie Vidurinės Azijos ir prisidėti prie ES Vidurinės Azijos strategijos įgyvendinimo kaip patikimos Rytų Europos partnerės; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Rytų partnerystės šalys gali atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant tiesioginę prieigą prie Vidurinės Azijos ir prisidėti prie ES Vidurinės Azijos strategijos įgyvendinimo kaip patikimos Rytų Europos partnerės;

| R. | kadangi įgyvendinant Rytų partnerystę ES padėjo paskatinti struktūrines reformas, įskaitant institucijų ir valdymo struktūrų reformas, taip pat padėti pamatus giliems socialiniams, ekonominiams ir politiniams pokyčiams rytinėse kaimyninėse šalyse; kadangi padaryta pažanga derinant Rytų partnerystės šalis su ES reguliavimo sistema ir jos normomis, standartais ir praktika; |
| --- | --- |

R.

kadangi įgyvendinant Rytų partnerystę ES padėjo paskatinti struktūrines reformas, įskaitant institucijų ir valdymo struktūrų reformas, taip pat padėti pamatus giliems socialiniams, ekonominiams ir politiniams pokyčiams rytinėse kaimyninėse šalyse; kadangi padaryta pažanga derinant Rytų partnerystės šalis su ES reguliavimo sistema ir jos normomis, standartais ir praktika;

| S. | kadangi Rytų partnerystės tiesioginis poveikis – tai įgalėjimas, padidėję pilietinės visuomenės lūkesčiai ir atskaitomybės bei skaidrumo reikalavimas Rytų partnerystės šalių vyriausybių atžvilgiu, ir pasirodė, kad tai yra pagrindinis vidaus veiksnys, skatinantis reformas; kadangi sėkmingi pokyčiai Rytų partnerystės šalyse, ypač trijose asocijuotosiose šalyse partnerėse, gali būti teigiamas pavyzdys kitoms šalims; |
| --- | --- |

S.

kadangi Rytų partnerystės tiesioginis poveikis – tai įgalėjimas, padidėję pilietinės visuomenės lūkesčiai ir atskaitomybės bei skaidrumo reikalavimas Rytų partnerystės šalių vyriausybių atžvilgiu, ir pasirodė, kad tai yra pagrindinis vidaus veiksnys, skatinantis reformas; kadangi sėkmingi pokyčiai Rytų partnerystės šalyse, ypač trijose asocijuotosiose šalyse partnerėse, gali būti teigiamas pavyzdys kitoms šalims;

| T. | kadangi nepriklausomi prokurorai ir teisėjai, laisvi teismai ir institucijos, stipri pilietinė visuomenė ir nepriklausoma žiniasklaida, kurie visi atlieka sergėtojų funkciją, yra pagrindiniai elementai, kuriuos ES turėtų toliau aktyviai remti rytinėse kaimyninėse šalyse; |
| --- | --- |

T.

kadangi nepriklausomi prokurorai ir teisėjai, laisvi teismai ir institucijos, stipri pilietinė visuomenė ir nepriklausoma žiniasklaida, kurie visi atlieka sergėtojų funkciją, yra pagrindiniai elementai, kuriuos ES turėtų toliau aktyviai remti rytinėse kaimyninėse šalyse;

| U. | kadangi stiprios ir atsparios institucijos, plačiai įtvirtintas teisinės valstybės principas, teismų reformų įgyvendinimas, taip pat kova su korupcija ir pinigų plovimu yra itin svarbūs kuriant teisingą, stabilią ir patikimą aplinką, kuri savo ruožtu gali pritraukti ir išlaikyti ilgalaikes investicijas ir augimą Rytų partnerystės šalyse; |
| --- | --- |

U.

kadangi stiprios ir atsparios institucijos, plačiai įtvirtintas teisinės valstybės principas, teismų reformų įgyvendinimas, taip pat kova su korupcija ir pinigų plovimu yra itin svarbūs kuriant teisingą, stabilią ir patikimą aplinką, kuri savo ruožtu gali pritraukti ir išlaikyti ilgalaikes investicijas ir augimą Rytų partnerystės šalyse;

| V. | kadangi Rytų partnerystės 10-ųjų metinių proga Europos Vadovų Taryba pabrėžė strateginės partnerystės su Rytų partnerystės šalimis svarbą ir paragino Komisiją ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai pateikti ilgalaikės politikos pasiūlymus siekiant pasirengti 2020 m. birželio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui; |
| --- | --- |

V.

kadangi Rytų partnerystės 10-ųjų metinių proga Europos Vadovų Taryba pabrėžė strateginės partnerystės su Rytų partnerystės šalimis svarbą ir paragino Komisiją ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai pateikti ilgalaikės politikos pasiūlymus siekiant pasirengti 2020 m. birželio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui;

| W. | kadangi Europos Parlamentas yra įsipareigojęs priimti metines rezoliucijas dėl asociacijos susitarimų, apimančių išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės sukūrimą, įgyvendinimo asocijuotosiose šalyse ir bent du kartus per metus teikti rekomendacijas dėl santykių su kitomis Rytų partnerystės šalimis ir visos Rytų partnerystės politikos; |
| --- | --- |

W.

kadangi Europos Parlamentas yra įsipareigojęs priimti metines rezoliucijas dėl asociacijos susitarimų, apimančių išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės sukūrimą, įgyvendinimo asocijuotosiose šalyse ir bent du kartus per metus teikti rekomendacijas dėl santykių su kitomis Rytų partnerystės šalimis ir visos Rytų partnerystės politikos;

| 1. | rekomenduoja Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai:






  a) | pripažinti, kad Rytų partnerės prisiima vis daugiau įsipareigojimų ir atsakomybės už Rytų partnerystės iniciatyvą; pabrėžti, kad svarbu siekti taikyti nuolatines veiksmingo bendradarbiavimo, intensyvaus dialogo ir glaudžių ryšių įgyvendinant Rytų partnerystę paskatas, kurias sustiprintų Rytų partnerystės politikos transformacinis poveikis, nes taip remiamos reformos, kurias vykdant užtikrinami teigiami politiniai, socialiniai, ekonominiai ir teisiniai pokyčiai Rytų partnerystės šalyse, atsižvelgiant į jų užmojų ES atžvilgiu lygį; pabrėžti asocijuotųjų šalių siekį palaikyti vis glaudesnius santykius su ES; patvirtinti Rytų partnerystės šalių partnerių suverenią teisę laisvai pasirinkti savo bendradarbiavimo su ES ar integracijos į ją lygį ir nepaisyti bet kokio išorės spaudimo dėl savo pasirinkimo; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pripažinti, kad Rytų partnerės prisiima vis daugiau įsipareigojimų ir atsakomybės už Rytų partnerystės iniciatyvą; pabrėžti, kad svarbu siekti taikyti nuolatines veiksmingo bendradarbiavimo, intensyvaus dialogo ir glaudžių ryšių įgyvendinant Rytų partnerystę paskatas, kurias sustiprintų Rytų partnerystės politikos transformacinis poveikis, nes taip remiamos reformos, kurias vykdant užtikrinami teigiami politiniai, socialiniai, ekonominiai ir teisiniai pokyčiai Rytų partnerystės šalyse, atsižvelgiant į jų užmojų ES atžvilgiu lygį; pabrėžti asocijuotųjų šalių siekį palaikyti vis glaudesnius santykius su ES; patvirtinti Rytų partnerystės šalių partnerių suverenią teisę laisvai pasirinkti savo bendradarbiavimo su ES ar integracijos į ją lygį ir nepaisyti bet kokio išorės spaudimo dėl savo pasirinkimo;

| b) | pabrėžti, kad pagal ES sutarties 49 straipsnį kiekviena Europos valstybė, gerbianti ES sutarties 2 straipsnyje nurodytas vertybes – žmogaus orumą, laisvę, demokratiją, lygybę, teisinę valstybę ir žmogaus teises, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, gali pareikšti norą tapti ES nare; pripažinti, kad, nors pagal Rytų partnerystę stojimas nenumatytas, Rytų partnerystės politika gali palengvinti laipsniškos integracijos į ES procesą; laikytis nuomonės, kad tiek ES, tiek atitinkama Rytų partnerystės šalis turi būti gerai pasirengusi galimam stojimo procesui, atsižvelgiant į būsimų ES reformų procesą ir šalies partnerės teisės aktų derinimą su ES acquis, taip pat į tai, ar šalis partnerė atitinka narystės ES kriterijus; užtikrinti, kad visapusiškas galiojančių ES ir Rytų partnerystės šalių susitarimų įgyvendinimas būtų pirmasis žingsnis šiame laipsniškos integracijos procese; |
| --- | --- |

b)

pabrėžti, kad pagal ES sutarties 49 straipsnį kiekviena Europos valstybė, gerbianti ES sutarties 2 straipsnyje nurodytas vertybes – žmogaus orumą, laisvę, demokratiją, lygybę, teisinę valstybę ir žmogaus teises, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, gali pareikšti norą tapti ES nare; pripažinti, kad, nors pagal Rytų partnerystę stojimas nenumatytas, Rytų partnerystės politika gali palengvinti laipsniškos integracijos į ES procesą; laikytis nuomonės, kad tiek ES, tiek atitinkama Rytų partnerystės šalis turi būti gerai pasirengusi galimam stojimo procesui, atsižvelgiant į būsimų ES reformų procesą ir šalies partnerės teisės aktų derinimą su ES acquis, taip pat į tai, ar šalis partnerė atitinka narystės ES kriterijus; užtikrinti, kad visapusiškas galiojančių ES ir Rytų partnerystės šalių susitarimų įgyvendinimas būtų pirmasis žingsnis šiame laipsniškos integracijos procese;

| c) | greitai imtis laikytis strateginės ir į ateitį orientuotos kito Rytų partnerystės dešimtmečio po 2020 m. vizijos, siekiant visų pirma piliečiams suteikti naudos, stiprinti atsparumą, skatinti tvarią plėtrą, užtikrinti negrįžtamo pobūdžio pasiekimus ir plėtoti ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimo bei integracijos procesą, nes tai atitinka pačios ES saugumo ir ekonominius interesus; |
| --- | --- |

c)

greitai imtis laikytis strateginės ir į ateitį orientuotos kito Rytų partnerystės dešimtmečio po 2020 m. vizijos, siekiant visų pirma piliečiams suteikti naudos, stiprinti atsparumą, skatinti tvarią plėtrą, užtikrinti negrįžtamo pobūdžio pasiekimus ir plėtoti ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimo bei integracijos procesą, nes tai atitinka pačios ES saugumo ir ekonominius interesus;

| d) | užtikrinti, kad 2020 m. birželio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimo išvados apimtų aiškią strategiją ir ilgalaikę bendrą viziją siekiant tolesnio dalyvavimo Rytų partnerystėje ir jos plėtros po 2020 m., tvirtesnius ES įsipareigojimus ir politines paskatas, taip pat Rytų partnerystės šalių įsipareigojimą pačioms pasiekti rezultatų; laikantis Europos Parlamento rezoliucijų ir rekomendacijų, raginti ES Tarybai pirmininkausiančias valstybes nares parengti išsamias ir plataus užmojo bendradarbiavimo su Rytų partnerystės šalimis darbotvarkes, kurios ateinančiais dešimtmečiais padėtų formuoti santykius su Rytų partnerystės šalimis abipusiškai pageidaujama linkme; |
| --- | --- |

d)

užtikrinti, kad 2020 m. birželio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimo išvados apimtų aiškią strategiją ir ilgalaikę bendrą viziją siekiant tolesnio dalyvavimo Rytų partnerystėje ir jos plėtros po 2020 m., tvirtesnius ES įsipareigojimus ir politines paskatas, taip pat Rytų partnerystės šalių įsipareigojimą pačioms pasiekti rezultatų; laikantis Europos Parlamento rezoliucijų ir rekomendacijų, raginti ES Tarybai pirmininkausiančias valstybes nares parengti išsamias ir plataus užmojo bendradarbiavimo su Rytų partnerystės šalimis darbotvarkes, kurios ateinančiais dešimtmečiais padėtų formuoti santykius su Rytų partnerystės šalimis abipusiškai pageidaujama linkme;

| e) | pripažinti, kad Rytų partnerystė ir toliau turėtų būti patraukli bendradarbiavimo sistema ir remti šį procesą laikantis principo „parama pagal pažangą“, siekiant užtikrinti, kad Rytų partnerystės šalys toliau vykdytų reformų procesą ir siektų integracijos į ES; |
| --- | --- |

e)

pripažinti, kad Rytų partnerystė ir toliau turėtų būti patraukli bendradarbiavimo sistema ir remti šį procesą laikantis principo „parama pagal pažangą“, siekiant užtikrinti, kad Rytų partnerystės šalys toliau vykdytų reformų procesą ir siektų integracijos į ES;

| f) | pripažinti, kad Rytų partnerystė – tai dvikryptis procesas, nes dalijimasis Rytų partnerystės šalių patirtimi yra abipusiškai naudingas ES bei jos valstybėms narėms ir Rytų partnerystės šalims; |
| --- | --- |

f)

pripažinti, kad Rytų partnerystė – tai dvikryptis procesas, nes dalijimasis Rytų partnerystės šalių patirtimi yra abipusiškai naudingas ES bei jos valstybėms narėms ir Rytų partnerystės šalims;

| g) | toliau laikytis subalansuoto požiūrio, taikant konkrečių šalių diferenciaciją Rytų partnerystės srityje ir išlaikant daugiašalės sistemos, kuri ir toliau yra svarbus visų Rytų partnerystės šalių atskaitos taškas, įtrauktį, suderinamumą ir nuoseklumą; vengti Rytų partnerystės suskaidymo pagal skirtingų šalių europinės integracijos siekius; laikytis nuomonės, kad ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimo mastą ir intensyvumą turėtų lemti šalių užmojai ir jų reformų įgyvendinimas; pripažinti, kad su Sakartvelu, Moldovos Respublika ir Ukraina pasirašyti asociacijos susitarimai / išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės (IVLPE) – tai įrodymas, kad taikomas diferencijuotas požiūris, ir jie turėtų lemti tvirtesnių dvišalių santykių formatus bei veiksmų gaires, grindžiamus principu „parama pagal pažangą“; |
| --- | --- |

g)

toliau laikytis subalansuoto požiūrio, taikant konkrečių šalių diferenciaciją Rytų partnerystės srityje ir išlaikant daugiašalės sistemos, kuri ir toliau yra svarbus visų Rytų partnerystės šalių atskaitos taškas, įtrauktį, suderinamumą ir nuoseklumą; vengti Rytų partnerystės suskaidymo pagal skirtingų šalių europinės integracijos siekius; laikytis nuomonės, kad ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimo mastą ir intensyvumą turėtų lemti šalių užmojai ir jų reformų įgyvendinimas; pripažinti, kad su Sakartvelu, Moldovos Respublika ir Ukraina pasirašyti asociacijos susitarimai / išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės (IVLPE) – tai įrodymas, kad taikomas diferencijuotas požiūris, ir jie turėtų lemti tvirtesnių dvišalių santykių formatus bei veiksmų gaires, grindžiamus principu „parama pagal pažangą“;

| h) | atsižvelgiant į konkrečioms šalims taikomą požiūrį, apsvarstyti galimybę sukurti trims asocijuotosioms šalims taikomą tvirtesnio bendradarbiavimo strategiją, pagal kurią būtų galima nustatyti reformų ir paramos investicijoms programą tokiose srityse kaip gebėjimų stiprinimas, transportas, infrastruktūra, junglumas, energetika, teisingumas ir skaitmeninė ekonomika, kurioje vėliau galėtų būti numatyta galimybė ją išplėsti likusioms Rytų partnerystės šalims remiantis atskirų šalių reformų įsipareigojimų ES ir padarytos pažangos įvertinimais, atsižvelgiant į tai, kad reikia išlaikyti Rytų partnerystės darną, ir laikantis įtraukties principo; šis dialogas galėtų apimti struktūrizuotus susitikimus Europos Vadovų Tarybos susitikimo metu su asocijuotųjų šalių vadovais ir reguliarų šių šalių atstovų dalyvavimą Europos Vadovų Tarybos darbo grupių ir komitetų posėdžiuose; |
| --- | --- |

h)

atsižvelgiant į konkrečioms šalims taikomą požiūrį, apsvarstyti galimybę sukurti trims asocijuotosioms šalims taikomą tvirtesnio bendradarbiavimo strategiją, pagal kurią būtų galima nustatyti reformų ir paramos investicijoms programą tokiose srityse kaip gebėjimų stiprinimas, transportas, infrastruktūra, junglumas, energetika, teisingumas ir skaitmeninė ekonomika, kurioje vėliau galėtų būti numatyta galimybė ją išplėsti likusioms Rytų partnerystės šalims remiantis atskirų šalių reformų įsipareigojimų ES ir padarytos pažangos įvertinimais, atsižvelgiant į tai, kad reikia išlaikyti Rytų partnerystės darną, ir laikantis įtraukties principo; šis dialogas galėtų apimti struktūrizuotus susitikimus Europos Vadovų Tarybos susitikimo metu su asocijuotųjų šalių vadovais ir reguliarų šių šalių atstovų dalyvavimą Europos Vadovų Tarybos darbo grupių ir komitetų posėdžiuose;

| i) | pradėti procesą, kuriuo būtų siekiama sukurti bendrą ekonominę erdvę, kuri padėtų integruoti keturias laisves ir kuria būtų sudaromos palankesnės sąlygos didesnei ekonominei integracijai ir Rytų partnerystės šalių konvergencijai su ES politika ir didesniam ekonominiam Rytų partnerystės šalių tarpusavio bendradarbiavimui, pasinaudojant Vakarų Balkanų šalių patirtimi; |
| --- | --- |

i)

pradėti procesą, kuriuo būtų siekiama sukurti bendrą ekonominę erdvę, kuri padėtų integruoti keturias laisves ir kuria būtų sudaromos palankesnės sąlygos didesnei ekonominei integracijai ir Rytų partnerystės šalių konvergencijai su ES politika ir didesniam ekonominiam Rytų partnerystės šalių tarpusavio bendradarbiavimui, pasinaudojant Vakarų Balkanų šalių patirtimi;

| j) | pradėti taikyti papildomas priemones, pagal kurias būtų didinama Rytų partnerystės šalių integracija ir tęsiamas sektorių bendradarbiavimas su ES priemones ir pagal kurias šalys dalyvautų atrinktose ES agentūrose, investicijų programos platformose ir ES vidaus programose ir iniciatyvose, visapusiškai laikantis esamų sąlygų ir vadovaujantis ES paskatomis grindžiamu metodu, siekiant tolesnės konvergencijos pagal principą „parama pagal pažangą“ ir atsižvelgiant į geriausius reformų rėmimo praktikos pavyzdžius; |
| --- | --- |

j)

pradėti taikyti papildomas priemones, pagal kurias būtų didinama Rytų partnerystės šalių integracija ir tęsiamas sektorių bendradarbiavimas su ES priemones ir pagal kurias šalys dalyvautų atrinktose ES agentūrose, investicijų programos platformose ir ES vidaus programose ir iniciatyvose, visapusiškai laikantis esamų sąlygų ir vadovaujantis ES paskatomis grindžiamu metodu, siekiant tolesnės konvergencijos pagal principą „parama pagal pažangą“ ir atsižvelgiant į geriausius reformų rėmimo praktikos pavyzdžius;

| k) | Rytų partnerystės šalims teikti didesnę finansinę paramą ir ją teikti pagal nustatytas sąlygas, be kita ko, vedant dabartines teisėkūros derybas dėl 2021–2027 m. laikotarpio išorės finansinių priemonių; užtikrinti, kad tokia parama būtų pritaikyta konkretiems atskirų Rytų partnerystės šalių poreikiams – šiam procesui vadovautų Europos Parlamentas, pasitelkęs deleguotuosius aktus, – ir naudojama veiklai pagal Rytų partnerystės programą įgyvendinti; pripažinti, kad ES finansinė parama yra ir investicija į ateitį, nes ja remiamos reformos, kuriomis didinamas Rytų partnerystės šalių ekonominis ir socialinis stabilumas, ir ja sukuriamas būsimo sėkmingo bendradarbiavimo pagrindas; |
| --- | --- |

k)

Rytų partnerystės šalims teikti didesnę finansinę paramą ir ją teikti pagal nustatytas sąlygas, be kita ko, vedant dabartines teisėkūros derybas dėl 2021–2027 m. laikotarpio išorės finansinių priemonių; užtikrinti, kad tokia parama būtų pritaikyta konkretiems atskirų Rytų partnerystės šalių poreikiams – šiam procesui vadovautų Europos Parlamentas, pasitelkęs deleguotuosius aktus, – ir naudojama veiklai pagal Rytų partnerystės programą įgyvendinti; pripažinti, kad ES finansinė parama yra ir investicija į ateitį, nes ja remiamos reformos, kuriomis didinamas Rytų partnerystės šalių ekonominis ir socialinis stabilumas, ir ja sukuriamas būsimo sėkmingo bendradarbiavimo pagrindas;

| l) | pripažinti, kad taikant atskiroms šalims pritaikytą požiūrį, bendroje Rytų partnerystės sistemoje reikia numatyti papildomą politinės, administracinės ir finansinės paramos sistemą, skirtą trims asocijuotosioms šalims, pagal kurią būtų sprendžiami klausimai, susiję su jų konkrečiomis struktūrinėmis reformomis, modernizavimu ir institucijų stiprinimo poreikiais; pažymėti, kad ši galimybė gauti ES finansavimą turėtų būti susieta su reformų įsipareigojimais ir turėtų apimti plataus užmojo kriterijus; |
| --- | --- |

l)

pripažinti, kad taikant atskiroms šalims pritaikytą požiūrį, bendroje Rytų partnerystės sistemoje reikia numatyti papildomą politinės, administracinės ir finansinės paramos sistemą, skirtą trims asocijuotosioms šalims, pagal kurią būtų sprendžiami klausimai, susiję su jų konkrečiomis struktūrinėmis reformomis, modernizavimu ir institucijų stiprinimo poreikiais; pažymėti, kad ši galimybė gauti ES finansavimą turėtų būti susieta su reformų įsipareigojimais ir turėtų apimti plataus užmojo kriterijus;

| m) | teikti pirmenybę būtinybei laikytis demokratijos ir teisinės valstybės principo „parama pagal pažangą“, atsižvelgiant į naujausius pokyčius tiek ES, tiek Rytų partnerystės šalyse, ir užtikrinti, kad veikiančios ir atsparios demokratinės institucijos, teisės viršenybė, geras valdymas, kova su korupcija ir nepotizmu, žiniasklaidos laisvė ir žmogaus teisių paisymas ir toliau liktų pagrindiniais glaudesnės politinės partnerystės ir finansinės paramos kriterijais ir sąlygomis; |
| --- | --- |

m)

teikti pirmenybę būtinybei laikytis demokratijos ir teisinės valstybės principo „parama pagal pažangą“, atsižvelgiant į naujausius pokyčius tiek ES, tiek Rytų partnerystės šalyse, ir užtikrinti, kad veikiančios ir atsparios demokratinės institucijos, teisės viršenybė, geras valdymas, kova su korupcija ir nepotizmu, žiniasklaidos laisvė ir žmogaus teisių paisymas ir toliau liktų pagrindiniais glaudesnės politinės partnerystės ir finansinės paramos kriterijais ir sąlygomis;

| n) | reguliariai atlikti ES paramos programų poveikio vertinimus siekiant padidinti programų efektyvumą ir jas laiku koreguoti; greičiau reaguoti į blogėjančią teisės viršenybės ir demokratinės atskaitomybės padėtį Rytų partnerystės šalyse ir taikyti pažangias sąlygas, be kita ko makrofinansinės pagalbos teikimą susiejant su demokratizacija ir reformomis, kad būtų užkirstas kelias tolesniam šalių partnerių vyriausybių nutolimui nuo demokratijos principų; sudaryti sąlygas, kad tam tikroje Rytų partnerystės šalyje partnerėje būtų įmanoma nukreipti paramą nuo centrinės valdžios institucijų, jei jos nesilaiko įsipareigojimų, ir ją teikti vietos valdžios institucijoms ar pilietinės visuomenės veikėjams; |
| --- | --- |

n)

reguliariai atlikti ES paramos programų poveikio vertinimus siekiant padidinti programų efektyvumą ir jas laiku koreguoti; greičiau reaguoti į blogėjančią teisės viršenybės ir demokratinės atskaitomybės padėtį Rytų partnerystės šalyse ir taikyti pažangias sąlygas, be kita ko makrofinansinės pagalbos teikimą susiejant su demokratizacija ir reformomis, kad būtų užkirstas kelias tolesniam šalių partnerių vyriausybių nutolimui nuo demokratijos principų; sudaryti sąlygas, kad tam tikroje Rytų partnerystės šalyje partnerėje būtų įmanoma nukreipti paramą nuo centrinės valdžios institucijų, jei jos nesilaiko įsipareigojimų, ir ją teikti vietos valdžios institucijoms ar pilietinės visuomenės veikėjams;

| o) | taikant ES išorės finansines priemones didinti Europos Parlamento vaidmenį tikrinant ir prižiūrint programas pasitelkus deleguotuosius aktus; |
| --- | --- |

o)

taikant ES išorės finansines priemones didinti Europos Parlamento vaidmenį tikrinant ir prižiūrint programas pasitelkus deleguotuosius aktus;

| p) | plėsti parlamentinę diplomatiją ir persvarstyti EURONEST parlamentinės asamblėjos veikimą siekiant sudaryti sąlygas, kad būtų išnaudotos visos jos galimybės; |
| --- | --- |

p)

plėsti parlamentinę diplomatiją ir persvarstyti EURONEST parlamentinės asamblėjos veikimą siekiant sudaryti sąlygas, kad būtų išnaudotos visos jos galimybės;

Struktūrinis dialogas, valstybės kūrimas ir demokratinė atskaitomybė

| q) | išlaikant partnerystės įtraukų pobūdį ir toliau bendradarbiaujant su visomis Rytų partnerystė šalimis, pripažinti pažengusių Rytų partnerystės šalių, visų pirma asociacijos susitarimus, į kuriuos įtraukta IVLPE, pasirašiusių šalių, asocijuotosios partnerystės statusą, ir sukurti daugiau intensyvesnio politinio dialogo su jomis platformų, kad būtų skatinama tolesnė ekonominė integracija ir teisės aktų suderinimas; pavyzdžiui, įtraukti asocijuotąsias šalis kaip stebėtojas į komitetų, įsteigtų pagal SESV 291 straipsnį ir Reglamentą (ES) Nr. 182/2011, procedūras, siekiant parodyti ES įsipareigojimą siekti tolesnės integracijos ir stiprinti šalių siekį vykdyti reformas bei didinti praktinę patirtį administravimo srityje; |
| --- | --- |

q)

išlaikant partnerystės įtraukų pobūdį ir toliau bendradarbiaujant su visomis Rytų partnerystė šalimis, pripažinti pažengusių Rytų partnerystės šalių, visų pirma asociacijos susitarimus, į kuriuos įtraukta IVLPE, pasirašiusių šalių, asocijuotosios partnerystės statusą, ir sukurti daugiau intensyvesnio politinio dialogo su jomis platformų, kad būtų skatinama tolesnė ekonominė integracija ir teisės aktų suderinimas; pavyzdžiui, įtraukti asocijuotąsias šalis kaip stebėtojas į komitetų, įsteigtų pagal SESV 291 straipsnį ir Reglamentą (ES) Nr. 182/2011, procedūras, siekiant parodyti ES įsipareigojimą siekti tolesnės integracijos ir stiprinti šalių siekį vykdyti reformas bei didinti praktinę patirtį administravimo srityje;

| r) | bendradarbiauti su Rytų partnerystės šalims joms padedant kurti valstybę ir stiprinti institucijas ir jų atskaitomybę, visoms joms suteikiant galimybę naudotis priemonėmis, panašiomis į Paramos Ukrainai grupę, pirmenybę teikiant asocijuotosioms partnerėms; išplėsti dabartines ir naujas ES priemones teisinės valstybės ir gero valdymo srityje, visų pirma ES teisingumo rezultatų suvestinę ir teisinės valstybės mechanizmą, siekiant stebėti ir vertinti asocijuotųjų partnerių pažangą; suteikti veiksmingas reformų gaires ir kriterijus, be kita ko, priimant veiksmų gaires, kuriose būtų apibrėžti asociacijos įsipareigojimai; parengti išsamius darbo dokumentus, kuriose būtų apibrėžta aiški metodika ir lyginamasis vertinimas, remiantis vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano taikymo ir stojimo proceso praktika, siekiant papildyti dabartines pažangos ataskaitas ir asociacijos darbotvarkes; |
| --- | --- |

r)

bendradarbiauti su Rytų partnerystės šalims joms padedant kurti valstybę ir stiprinti institucijas ir jų atskaitomybę, visoms joms suteikiant galimybę naudotis priemonėmis, panašiomis į Paramos Ukrainai grupę, pirmenybę teikiant asocijuotosioms partnerėms; išplėsti dabartines ir naujas ES priemones teisinės valstybės ir gero valdymo srityje, visų pirma ES teisingumo rezultatų suvestinę ir teisinės valstybės mechanizmą, siekiant stebėti ir vertinti asocijuotųjų partnerių pažangą; suteikti veiksmingas reformų gaires ir kriterijus, be kita ko, priimant veiksmų gaires, kuriose būtų apibrėžti asociacijos įsipareigojimai; parengti išsamius darbo dokumentus, kuriose būtų apibrėžta aiški metodika ir lyginamasis vertinimas, remiantis vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano taikymo ir stojimo proceso praktika, siekiant papildyti dabartines pažangos ataskaitas ir asociacijos darbotvarkes;

| s) | įtraukti įvairių suinteresuotųjų subjektų stebėseną į reformų Rytų partnerystės šalyse vertinimo procesą ir, laikantis Ukrainoje jau nusistovėjusios praktikos, padaryti ją privalomą Rytų partnerystės šalių vyriausybėms; užtikrinti, kad Komisija ir EIVT toliau teiktų metines asociacijos įgyvendinimo ataskaitas dėl trijų asocijuotųjų partnerių padarytos pažangos, ir taikyti suvienodintą vertinimo metodiką, ypač analizuojant reformas tose pačiose srityse ir sektoriuose; rengti reguliarias, bent du kartus per metus teikiamas ataskaitas dėl santykių su neasocijuotosiomis Rytų partnerystės šalimis; pateikti Sąjungos ir Rytų partnerystės šalių prekybos ir asociacijos susitarimų įgyvendinimo ataskaitą, kurioje daugiausia dėmesio būtų skiriama Rytų partnerystės šalių visuomenių socialiniam, aplinkos ir ekonominiam vystymuisi, be kita ko, įgyvendinant Paryžiaus susitarimą; |
| --- | --- |

s)

įtraukti įvairių suinteresuotųjų subjektų stebėseną į reformų Rytų partnerystės šalyse vertinimo procesą ir, laikantis Ukrainoje jau nusistovėjusios praktikos, padaryti ją privalomą Rytų partnerystės šalių vyriausybėms; užtikrinti, kad Komisija ir EIVT toliau teiktų metines asociacijos įgyvendinimo ataskaitas dėl trijų asocijuotųjų partnerių padarytos pažangos, ir taikyti suvienodintą vertinimo metodiką, ypač analizuojant reformas tose pačiose srityse ir sektoriuose; rengti reguliarias, bent du kartus per metus teikiamas ataskaitas dėl santykių su neasocijuotosiomis Rytų partnerystės šalimis; pateikti Sąjungos ir Rytų partnerystės šalių prekybos ir asociacijos susitarimų įgyvendinimo ataskaitą, kurioje daugiausia dėmesio būtų skiriama Rytų partnerystės šalių visuomenių socialiniam, aplinkos ir ekonominiam vystymuisi, be kita ko, įgyvendinant Paryžiaus susitarimą;

| t) | pripažinti, kad stiprios, nepriklausomos ir veiksmingos institucijos centriniu ir vietos lygmenimis yra nepaprastai svarbios siekiant užtikrinti demokratinę atskaitomybę, oligarchijų naikinimą ir kovą su korupcija bei korupciniu valstybės užvaldymu; todėl siekti, kad Rytų partnerystės šalys atnaujintų įsipareigojimą įgyvendinti visapusiškas teismų ir viešojo administravimo reformas, kuriomis būtų siekiama užtikrinti teisėjų ir valstybės tarnautojų nepriklausomumą, kompetenciją ir nuopelnais grindžiamą įdarbinimą, taip pat kovos su korupcija prioritetų nustatymą, be kita ko, mažinant korupcijos galimybes padidinus skaidrumą, atskaitomybę ir skatinant sąžiningą visų gyventojų elgesį, stiprinant teisės viršenybę bei skatinant gerą valdymą; pripažinti, kad nepasiekus pirmiau minėtų tikslų bus praktiškai neįmanoma pasiekti tvaraus augimo, skatinti ekonominės veiklos ir vystymosi, mažinti skurdo, padidinti tiesioginių užsienio investicijų ir padidinti visuomenės pasitikėjimo ir politinio stabilumo; |
| --- | --- |

t)

pripažinti, kad stiprios, nepriklausomos ir veiksmingos institucijos centriniu ir vietos lygmenimis yra nepaprastai svarbios siekiant užtikrinti demokratinę atskaitomybę, oligarchijų naikinimą ir kovą su korupcija bei korupciniu valstybės užvaldymu; todėl siekti, kad Rytų partnerystės šalys atnaujintų įsipareigojimą įgyvendinti visapusiškas teismų ir viešojo administravimo reformas, kuriomis būtų siekiama užtikrinti teisėjų ir valstybės tarnautojų nepriklausomumą, kompetenciją ir nuopelnais grindžiamą įdarbinimą, taip pat kovos su korupcija prioritetų nustatymą, be kita ko, mažinant korupcijos galimybes padidinus skaidrumą, atskaitomybę ir skatinant sąžiningą visų gyventojų elgesį, stiprinant teisės viršenybę bei skatinant gerą valdymą; pripažinti, kad nepasiekus pirmiau minėtų tikslų bus praktiškai neįmanoma pasiekti tvaraus augimo, skatinti ekonominės veiklos ir vystymosi, mažinti skurdo, padidinti tiesioginių užsienio investicijų ir padidinti visuomenės pasitikėjimo ir politinio stabilumo;

| u) | daryti pažangą įgyvendinant platesnio spektro teisines ir ekonomines reformas, perduodant ES valstybių narių patirtį per įgyvendinamus porinius projektus, visų pirma išplečiant porinės veiklos programą, į ją įtraukus vietos ir regionų valdžios institucijas; |
| --- | --- |

u)

daryti pažangą įgyvendinant platesnio spektro teisines ir ekonomines reformas, perduodant ES valstybių narių patirtį per įgyvendinamus porinius projektus, visų pirma išplečiant porinės veiklos programą, į ją įtraukus vietos ir regionų valdžios institucijas;

| v) | plėtoti kokybišką Europos viešąjį administravimą asocijuotosiose Rytų partnerystės šalyse atveriant darbo stebėjimo programas, kurių metu Rytų partnerystės šalių valstybės tarnautojams būtų sudaroma galimybė laikinai dirbti atitinkamose ES institucijų ir valstybių narių konkrečių sričių tarnybose; |
| --- | --- |

v)

plėtoti kokybišką Europos viešąjį administravimą asocijuotosiose Rytų partnerystės šalyse atveriant darbo stebėjimo programas, kurių metu Rytų partnerystės šalių valstybės tarnautojams būtų sudaroma galimybė laikinai dirbti atitinkamose ES institucijų ir valstybių narių konkrečių sričių tarnybose;

| w) | skatinti politinių fondų darbą auginant naują politinių lyderių kartą Rytų partnerystės šalyse; |
| --- | --- |

w)

skatinti politinių fondų darbą auginant naują politinių lyderių kartą Rytų partnerystės šalyse;

| x) | pripažinti asocijuotųjų šalių vyriausybių iniciatyvas didinti savo tarpusavio bendradarbiavimą ir bendrą poziciją Rytų partnerystėje, taip pat skatinti jas plėstis į daugiasektorinį lygį, visų pirma energetikos, transporto, skaitmeninių klausimų, kibernetinio saugumo, aplinkos apsaugos, jūrų ekonomikos, sienų kontrolės, muitinių bendradarbiavimo, prekybos lengvinimo ir teisingumo ir vidaus reikalų srityse; panašus požiūris turėtų būti taikomas visų Rytų partnerystės šalių tarpusavio bendradarbiavimui įvairiais klausimais; |
| --- | --- |

x)

pripažinti asocijuotųjų šalių vyriausybių iniciatyvas didinti savo tarpusavio bendradarbiavimą ir bendrą poziciją Rytų partnerystėje, taip pat skatinti jas plėstis į daugiasektorinį lygį, visų pirma energetikos, transporto, skaitmeninių klausimų, kibernetinio saugumo, aplinkos apsaugos, jūrų ekonomikos, sienų kontrolės, muitinių bendradarbiavimo, prekybos lengvinimo ir teisingumo ir vidaus reikalų srityse; panašus požiūris turėtų būti taikomas visų Rytų partnerystės šalių tarpusavio bendradarbiavimui įvairiais klausimais;

| y) | skatinti Rytų partnerystės šalių tarpusavio prekybą regiono viduje, nes intensyvesnė prekyba su daugeliu partnerių padeda plėtoti šalių ir jų ekonomikos atsparumą; skatinti aktyvesnį Rytų partnerystės šalių dalyvavimą įgyvendinant ES makroregionines strategijas ir veiksmingą tarpregioninio ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo dialogą siekiant stiprinti partnerių nacionalinius ir regioninius gebėjimus ir palengvinti jų socialinį ir ekonominį vystymąsi; |
| --- | --- |

y)

skatinti Rytų partnerystės šalių tarpusavio prekybą regiono viduje, nes intensyvesnė prekyba su daugeliu partnerių padeda plėtoti šalių ir jų ekonomikos atsparumą; skatinti aktyvesnį Rytų partnerystės šalių dalyvavimą įgyvendinant ES makroregionines strategijas ir veiksmingą tarpregioninio ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo dialogą siekiant stiprinti partnerių nacionalinius ir regioninius gebėjimus ir palengvinti jų socialinį ir ekonominį vystymąsi;

| z) | skatinti rinkimų reformas siekiant užtikrinti laisvus, sąžiningus, rungtyniavimu grindžiamus ir skaidrius rinkimus, taip pat skatinti, kad rinkimų procesai visapusiškai atitiktų tarptautinius standartus, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) rekomendacijas ir Venecijos komisijos nuomones, visų pirma priimant teisės rinkimų įstatymų ir partijų finansavimo teisėkūros pakeitimus; primygtinai raginti Rytų partnerystės šalis užtikrinti, kad nebūtų politinių veikėjų, nesutinkančių su dabartine vyriausybe, teisminio, fizinio ar institucinio persekiojimo, ir apsaugoti saviraiškos, asociacijų ir susirinkimų laisvę, įskaitant teisę į taikias demonstracijas; palankiai vertinti tas Rytų partnerystės šalis, kurios sutiko įgyvendinti demokratizacijos politines reformas, ir remti rinkimų teisės aktų sistemos stiprinimą vedant įtraukius politinius dialogus; |
| --- | --- |

z)

skatinti rinkimų reformas siekiant užtikrinti laisvus, sąžiningus, rungtyniavimu grindžiamus ir skaidrius rinkimus, taip pat skatinti, kad rinkimų procesai visapusiškai atitiktų tarptautinius standartus, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) rekomendacijas ir Venecijos komisijos nuomones, visų pirma priimant teisės rinkimų įstatymų ir partijų finansavimo teisėkūros pakeitimus; primygtinai raginti Rytų partnerystės šalis užtikrinti, kad nebūtų politinių veikėjų, nesutinkančių su dabartine vyriausybe, teisminio, fizinio ar institucinio persekiojimo, ir apsaugoti saviraiškos, asociacijų ir susirinkimų laisvę, įskaitant teisę į taikias demonstracijas; palankiai vertinti tas Rytų partnerystės šalis, kurios sutiko įgyvendinti demokratizacijos politines reformas, ir remti rinkimų teisės aktų sistemos stiprinimą vedant įtraukius politinius dialogus;

| aa) | užtikrinti, kad Rytų šalys, iš dalies keisdamos savo rinkimų teisės aktus, sukurtų vienodas galimybes atstovauti visoms etninėms ir tautinėms mažumoms; |
| --- | --- |

aa)

užtikrinti, kad Rytų šalys, iš dalies keisdamos savo rinkimų teisės aktus, sukurtų vienodas galimybes atstovauti visoms etninėms ir tautinėms mažumoms;

| ab) | užtikrinti, kad būtų reguliariai rengiamos Europos rinkimų stebėjimo misijos Rytų partnerystės šalyse siekiant remti institucijų, rinkimų procesų ir demokratinės atskaitomybės stiprinimo procesą; |
| --- | --- |

ab)

užtikrinti, kad būtų reguliariai rengiamos Europos rinkimų stebėjimo misijos Rytų partnerystės šalyse siekiant remti institucijų, rinkimų procesų ir demokratinės atskaitomybės stiprinimo procesą;

| ac) | padėti užkirsti kelią trečiųjų šalių kišimuisi į Rytų partnerystės šalių politinius, rinkimų ir kitus demokratinius procesus, nesvarbu, ar jais siekiama nukreipti rinkimus į privilegijuotą kandidatą ar partiją, ar pakirsti pasitikėjimą demokratine sistema, visų pirma pasitelkiant dezinformaciją, neteisėtą politinį finansavimą, kibernetinius išpuolius prieš politinius ir žiniasklaidos subjektus ar kitas neteisėtas priemones; |
| --- | --- |

ac)

padėti užkirsti kelią trečiųjų šalių kišimuisi į Rytų partnerystės šalių politinius, rinkimų ir kitus demokratinius procesus, nesvarbu, ar jais siekiama nukreipti rinkimus į privilegijuotą kandidatą ar partiją, ar pakirsti pasitikėjimą demokratine sistema, visų pirma pasitelkiant dezinformaciją, neteisėtą politinį finansavimą, kibernetinius išpuolius prieš politinius ir žiniasklaidos subjektus ar kitas neteisėtas priemones;

| ad) | priimti ES sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus mechanizmą arba ES „Magnitskio aktą“, kuris būtų taikomas nustatytiems asmenims ar subjektams, pažeidusiems žmogaus teises ar pagrindines laisves, visų pirma vykdydami pilietinės visuomenės ar opozicijos aktyvistų ir žurnalistų suėmimus, grobimus ir mušimą ir smurtines taikių protestų represijas, taip pat asmenis, figūruojantiems aukšto lygmens korupcijos bylose Rytų partnerystės šalyse; |
| --- | --- |

ad)

priimti ES sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus mechanizmą arba ES „Magnitskio aktą“, kuris būtų taikomas nustatytiems asmenims ar subjektams, pažeidusiems žmogaus teises ar pagrindines laisves, visų pirma vykdydami pilietinės visuomenės ar opozicijos aktyvistų ir žurnalistų suėmimus, grobimus ir mušimą ir smurtines taikių protestų represijas, taip pat asmenis, figūruojantiems aukšto lygmens korupcijos bylose Rytų partnerystės šalyse;

Sektorių bendradarbiavimas kuriant bendrą ekonominę erdvę

| ae) | skatinti nuolat ir veiksmingai įgyvendinti išsamias ir visapusiškas laisvosios prekybos erdves (IVLPE), siekiant laipsniškai sukurti sąlygas atverti ES bendrąją rinką; apsvarstyti galimybę sukurti specialią teisės aktų derinimo priemonę, skirtą padėti asocijuotosioms šalims partnerėms suderinti savo teisės aktus su ES acquis ir juos įgyvendinti; pripažinti, jog įgyvendinant IVLPE pasiekta daug teigiamų rezultatų, tačiau vis dar esama klausimų, kuriuos reikia tinkamai spręsti; |
| --- | --- |

ae)

skatinti nuolat ir veiksmingai įgyvendinti išsamias ir visapusiškas laisvosios prekybos erdves (IVLPE), siekiant laipsniškai sukurti sąlygas atverti ES bendrąją rinką; apsvarstyti galimybę sukurti specialią teisės aktų derinimo priemonę, skirtą padėti asocijuotosioms šalims partnerėms suderinti savo teisės aktus su ES acquis ir juos įgyvendinti; pripažinti, jog įgyvendinant IVLPE pasiekta daug teigiamų rezultatų, tačiau vis dar esama klausimų, kuriuos reikia tinkamai spręsti;

| af) | pažymėti, kad svarbu stiprinti ekonominį bendradarbiavimą ir rinkos integraciją su Rytų partnerystės šalimis laipsniškai atveriant ES bendrąją rinką, be kita ko, visapusiškai įgyvendinant IVLPE ir laikantis teisinių, ekonominių ir techninių taisyklių ir standartų, taip pat sukuriant bendrą ekonominę erdvę; |
| --- | --- |

af)

pažymėti, kad svarbu stiprinti ekonominį bendradarbiavimą ir rinkos integraciją su Rytų partnerystės šalimis laipsniškai atveriant ES bendrąją rinką, be kita ko, visapusiškai įgyvendinant IVLPE ir laikantis teisinių, ekonominių ir techninių taisyklių ir standartų, taip pat sukuriant bendrą ekonominę erdvę;

| ag) | siekti apsvarstyti ir užtikrinti reikalavimus atitinkančių ir norinčių dalyvauti Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimą ir laipsniškai diferencijuotą sektorinę integraciją, be kita ko, energetikos sąjungoje, Transporto bendrijoje ir bendrojoje skaitmeninėje rinkoje; daugiausia dėmesio skirti telekomunikacijoms ir teikti pirmenybę tam, kad būtų kuo greičiau sukurta ES ir Rytų partnerystės šalių ir šių šalių tarpusavio tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimo tvarka; kurti patikimumo užtikrinimo paslaugas, įskaitant kibernetinius pajėgumus, siekiant apsaugoti ypatingos svarbos infrastruktūrą ir asmens duomenis, ir pasiekti glaudesnį bendradarbiavimą muitinių, bankų ir finansinių paslaugų srityje, nes tai padėtų Rytų partnerystės šalims kovoti su pinigų plovimu ir stiprinti finansų priežiūrą ir kartu galbūt padėtų išplėsti bendrą mokėjimų eurais erdvę (SEPA), į ją įtraukiant Rytų partnerystės šalis; |
| --- | --- |

ag)

siekti apsvarstyti ir užtikrinti reikalavimus atitinkančių ir norinčių dalyvauti Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimą ir laipsniškai diferencijuotą sektorinę integraciją, be kita ko, energetikos sąjungoje, Transporto bendrijoje ir bendrojoje skaitmeninėje rinkoje; daugiausia dėmesio skirti telekomunikacijoms ir teikti pirmenybę tam, kad būtų kuo greičiau sukurta ES ir Rytų partnerystės šalių ir šių šalių tarpusavio tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimo tvarka; kurti patikimumo užtikrinimo paslaugas, įskaitant kibernetinius pajėgumus, siekiant apsaugoti ypatingos svarbos infrastruktūrą ir asmens duomenis, ir pasiekti glaudesnį bendradarbiavimą muitinių, bankų ir finansinių paslaugų srityje, nes tai padėtų Rytų partnerystės šalims kovoti su pinigų plovimu ir stiprinti finansų priežiūrą ir kartu galbūt padėtų išplėsti bendrą mokėjimų eurais erdvę (SEPA), į ją įtraukiant Rytų partnerystės šalis;

| ah) | pradėti taikyti tokias priemones kaip teisinė patikra ir sektorių veiksmų planai, siekiant nustatyti Rytų partnerystės šalių pasirengimą laikytis ES acquis ir patvirtinti, kad jos pasirengusios diferencijuotai sektorių integracijai; |
| --- | --- |

ah)

pradėti taikyti tokias priemones kaip teisinė patikra ir sektorių veiksmų planai, siekiant nustatyti Rytų partnerystės šalių pasirengimą laikytis ES acquis ir patvirtinti, kad jos pasirengusios diferencijuotai sektorių integracijai;

| ai) | skatinti tiek komercinių, tiek viešųjų e. paslaugų, e. ekonomikos, taip pat įvairių nuotolinio darbo pajėgumų plėtojimą, siekiant sustiprinti gebėjimą atsigauti ir atsparumą krizės atveju, kaip įvyko per pandemiją; |
| --- | --- |

ai)

skatinti tiek komercinių, tiek viešųjų e. paslaugų, e. ekonomikos, taip pat įvairių nuotolinio darbo pajėgumų plėtojimą, siekiant sustiprinti gebėjimą atsigauti ir atsparumą krizės atveju, kaip įvyko per pandemiją;

| aj) | užtikrinti, kad Rytų partnerystės šalys aktyviai dalyvautų kovoje su klimato kaita ir prisidėtų prie šios kovos, be kita ko, dalyvaujant naujajame Europos žaliajame kurse ir užtikrinant, kad visapusiškos laisvosios prekybos erdvės neprieštarautų Europos žaliajame kurse nustatytiems klimato srities tikslams ir iniciatyvoms; toks dalyvavimas turėtų vykti teikiant ES paramą investicijoms, įskaitant Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko ir Europos investicijų banko teikiamą paramą, ir turėtų priklausyti nuo patikimo poveikio aplinkai ir poveikio vietos bendruomenėms vertinimo, ypatingą dėmesį skiriant sektoriams, kuriems gali būti daromas poveikis ir kuriems gali prireikti papildomos paramos; |
| --- | --- |

aj)

užtikrinti, kad Rytų partnerystės šalys aktyviai dalyvautų kovoje su klimato kaita ir prisidėtų prie šios kovos, be kita ko, dalyvaujant naujajame Europos žaliajame kurse ir užtikrinant, kad visapusiškos laisvosios prekybos erdvės neprieštarautų Europos žaliajame kurse nustatytiems klimato srities tikslams ir iniciatyvoms; toks dalyvavimas turėtų vykti teikiant ES paramą investicijoms, įskaitant Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko ir Europos investicijų banko teikiamą paramą, ir turėtų priklausyti nuo patikimo poveikio aplinkai ir poveikio vietos bendruomenėms vertinimo, ypatingą dėmesį skiriant sektoriams, kuriems gali būti daromas poveikis ir kuriems gali prireikti papildomos paramos;

| ak) | užtikrinti, kad tinkami veiksmai ir finansavimas būtų skirti nuotekų tvarkymui gerinti atsižvelgiant į šalių partnerių gebėjimą įsisavinti lėšas, ir energetiniam saugumui didinti ir energetikos tinklų jungtims gerinti, visų pirma priešingos krypties dujų srautui, energijos vartojimo efektyvumui ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimui Rytų partnerystės šalyse; pripažinti Ažerbaidžano svarbą įvairinant energijos tiekimą ES ir taip pat Ukrainos sėkmę atskiriant dujų perdavimo sistemą ir remti energetinę nepriklausomybę ir tiekimo įvairinimo pastangas kitose Rytų partnerystės šalyse; skatinti Rytų partnerystės šalis užbaigti energetikos sektoriaus reformas laikantis ES teisės aktų, įskaitant susijusių su aplinkos ir saugos politika; |
| --- | --- |

ak)

užtikrinti, kad tinkami veiksmai ir finansavimas būtų skirti nuotekų tvarkymui gerinti atsižvelgiant į šalių partnerių gebėjimą įsisavinti lėšas, ir energetiniam saugumui didinti ir energetikos tinklų jungtims gerinti, visų pirma priešingos krypties dujų srautui, energijos vartojimo efektyvumui ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimui Rytų partnerystės šalyse; pripažinti Ažerbaidžano svarbą įvairinant energijos tiekimą ES ir taip pat Ukrainos sėkmę atskiriant dujų perdavimo sistemą ir remti energetinę nepriklausomybę ir tiekimo įvairinimo pastangas kitose Rytų partnerystės šalyse; skatinti Rytų partnerystės šalis užbaigti energetikos sektoriaus reformas laikantis ES teisės aktų, įskaitant susijusių su aplinkos ir saugos politika;

| al) | nuolat remti Rytų partnerystės šalių kietųjų atliekų tvarkymo sistemos modernizavimą, kad ji atitiktų ES standartus, nustatant perdirbimo tikslus ir perdirbimo sistemas, kad būtų pasiekti minėti tikslai; spręsti pasenusių ir neleistinų naudoti kietųjų atliekų tvarkymo įrenginių neigiamo poveikio aplinkai ir visuomenės sveikatai problemą; nustatyti finansines priemones, kuriomis būtų remiamas atliekų tvarkymo projektų finansavimas ES ir nacionalinių ir (arba) vietos fondų lėšomis; |
| --- | --- |

al)

nuolat remti Rytų partnerystės šalių kietųjų atliekų tvarkymo sistemos modernizavimą, kad ji atitiktų ES standartus, nustatant perdirbimo tikslus ir perdirbimo sistemas, kad būtų pasiekti minėti tikslai; spręsti pasenusių ir neleistinų naudoti kietųjų atliekų tvarkymo įrenginių neigiamo poveikio aplinkai ir visuomenės sveikatai problemą; nustatyti finansines priemones, kuriomis būtų remiamas atliekų tvarkymo projektų finansavimas ES ir nacionalinių ir (arba) vietos fondų lėšomis;

| am) | užtikrinti, kad esami ir nauji branduoliniai įrenginiai Rytų partnerystės šalyse atitiktų aukščiausius aplinkos apsaugos ir branduolinės saugos standartus pagal tarptautines konvencijas; užtikrinti, kad nesaugūs energetikos projektai, pvz., Astravo atominė elektrinė, nebūtų Europos elektros energijos tinklo dalis; |
| --- | --- |

am)

užtikrinti, kad esami ir nauji branduoliniai įrenginiai Rytų partnerystės šalyse atitiktų aukščiausius aplinkos apsaugos ir branduolinės saugos standartus pagal tarptautines konvencijas; užtikrinti, kad nesaugūs energetikos projektai, pvz., Astravo atominė elektrinė, nebūtų Europos elektros energijos tinklo dalis;

| an) | patvirtinti išsamų infrastruktūros stiprinimo planą, įskaitant sienos perėjimo punktus, ir remti orientaciniame TEN-T investavimo veiksmų plane ir kituose investavimo veiksmų planuose nustatytų prioritetinių projektų įgyvendinimą, siekiant pagerinti ES ir Rytų partnerystės šalių transporto, energetikos ir skaitmenines jungtis, taip pat Rytų partnerystės šalių tarpusavio jungtis, taip pat įgyvendinimo proceso metu užtikrinant aplinkos tvarumą; skatinti reguliavimo konvergenciją transporto sektoriuje; |
| --- | --- |

an)

patvirtinti išsamų infrastruktūros stiprinimo planą, įskaitant sienos perėjimo punktus, ir remti orientaciniame TEN-T investavimo veiksmų plane ir kituose investavimo veiksmų planuose nustatytų prioritetinių projektų įgyvendinimą, siekiant pagerinti ES ir Rytų partnerystės šalių transporto, energetikos ir skaitmenines jungtis, taip pat Rytų partnerystės šalių tarpusavio jungtis, taip pat įgyvendinimo proceso metu užtikrinant aplinkos tvarumą; skatinti reguliavimo konvergenciją transporto sektoriuje;

| ao) | primygtinai ragina Rytų partnerystės šalis visapusiškai pasinaudoti transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) investicijų veiksmų plano teikiamomis galimybėmis; pabrėžti, kad reikia geriau išnaudoti Juodosios jūros jungčių potencialą ir remti infrastruktūros projektus, nes jie yra labai svarbūs gerinant susisiekimą su regionu ir su Vidurine Azija; todėl pripažinti strateginę geografinę Rytų partnerystės šalių padėtį kaip sąsają tarp Europos Sąjungos, Azijos ir platesnės kaimynystės, kuri galėtų padidinti ES užsienio politikos įsipareigojimų vertę; |
| --- | --- |

ao)

primygtinai ragina Rytų partnerystės šalis visapusiškai pasinaudoti transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) investicijų veiksmų plano teikiamomis galimybėmis; pabrėžti, kad reikia geriau išnaudoti Juodosios jūros jungčių potencialą ir remti infrastruktūros projektus, nes jie yra labai svarbūs gerinant susisiekimą su regionu ir su Vidurine Azija; todėl pripažinti strateginę geografinę Rytų partnerystės šalių padėtį kaip sąsają tarp Europos Sąjungos, Azijos ir platesnės kaimynystės, kuri galėtų padidinti ES užsienio politikos įsipareigojimų vertę;

| ap) | įgyvendinti ES plataus užmojo Vidurinės Azijos strategiją aktyviai dalyvaujant Rytų partnerystės šalims, kaip patikimoms partnerėms, turinčioms tiesioginę prieigą prie šio regiono; |
| --- | --- |

ap)

įgyvendinti ES plataus užmojo Vidurinės Azijos strategiją aktyviai dalyvaujant Rytų partnerystės šalims, kaip patikimoms partnerėms, turinčioms tiesioginę prieigą prie šio regiono;

| aq) | užtikrinti, kad DFP yra užtikrinama ES finansinė parama Rytų partnerystės šalių infrastruktūros ir investiciniams projektams, didinant jų atsparumą kibernetinėms grėsmėms ir gerinant bei modernizuojant jų švietimo sistemas; imtis aktyvių priemonių Rytų partnerystės šalių gebėjimams įsisavinti lėšas gerinti; pasinaudoti patirtimi, įgyta įgyvendinant Vakarų Balkanų investicijų programą, siekiant pritraukti ir koordinuoti finansinę ir techninę pagalbą ir padidinti infrastruktūros projektų veiksmingumą; |
| --- | --- |

aq)

užtikrinti, kad DFP yra užtikrinama ES finansinė parama Rytų partnerystės šalių infrastruktūros ir investiciniams projektams, didinant jų atsparumą kibernetinėms grėsmėms ir gerinant bei modernizuojant jų švietimo sistemas; imtis aktyvių priemonių Rytų partnerystės šalių gebėjimams įsisavinti lėšas gerinti; pasinaudoti patirtimi, įgyta įgyvendinant Vakarų Balkanų investicijų programą, siekiant pritraukti ir koordinuoti finansinę ir techninę pagalbą ir padidinti infrastruktūros projektų veiksmingumą;

| ar) | teikti pirmenybę tvarių ir patikimų investicijų Rytų partnerystės šalyse poreikiui parengiant ilgalaikių įsipareigojimų strategiją, kurioje daugiausia dėmesio būtų skiriama ne tik stabilizavimui, bet ir demokratizacijai; |
| --- | --- |

ar)

teikti pirmenybę tvarių ir patikimų investicijų Rytų partnerystės šalyse poreikiui parengiant ilgalaikių įsipareigojimų strategiją, kurioje daugiausia dėmesio būtų skiriama ne tik stabilizavimui, bet ir demokratizacijai;

| as) | kitoms asocijuotosioms partnerėms taikyti metodą, kurį ES naudojo vykdydama veiksmus siekdama paremti Ukrainos ekonomikos atsigavimą, įskaitant pritaikytą ir lanksčią makrofinansinę paramą ir tarptautinių finansų įstaigų bei paramos teikėjų priemones, dalyvavimą bei koordinavimą, taip pat geresnes sąlygas tiesioginėms užsienio investicijoms (TUI), atsižvelgiant į socialines, darbo ir aplinkos teises; užtikrinti, kad ES tiesioginių užsienio investicijų skatinimas būtų pagrindinis Rytų partnerystės politikos aspektas, ir šiuo tikslu parengti veiksmų planą, siekiant toliau gerinti verslo aplinką ir užtikrinti teisinį tikrumą; |
| --- | --- |

as)

kitoms asocijuotosioms partnerėms taikyti metodą, kurį ES naudojo vykdydama veiksmus siekdama paremti Ukrainos ekonomikos atsigavimą, įskaitant pritaikytą ir lanksčią makrofinansinę paramą ir tarptautinių finansų įstaigų bei paramos teikėjų priemones, dalyvavimą bei koordinavimą, taip pat geresnes sąlygas tiesioginėms užsienio investicijoms (TUI), atsižvelgiant į socialines, darbo ir aplinkos teises; užtikrinti, kad ES tiesioginių užsienio investicijų skatinimas būtų pagrindinis Rytų partnerystės politikos aspektas, ir šiuo tikslu parengti veiksmų planą, siekiant toliau gerinti verslo aplinką ir užtikrinti teisinį tikrumą;

| at) | remti didesnį Rytų partnerystės šalių ekonomikos įvairinimą, teikiant sustiprintą paramą MVĮ, taip pat monopolio ir oligarchijos panaikinimui ir privatizacijai, stiprinant ir plečiant tokių programų kaip „EU4Business“ taikymo sritį, geografinę aprėptį ir atitiktį paramos gavėjų poreikiams; ypač, MVĮ skolinti vietos valiuta, plėtoti naujas iniciatyvas, kuriomis siekiama pritraukti rizikos kapitalą į Rytų partnerystės šalis ir nuolat remti į eksportą orientuotų pramonės šakų plėtrą; |
| --- | --- |

at)

remti didesnį Rytų partnerystės šalių ekonomikos įvairinimą, teikiant sustiprintą paramą MVĮ, taip pat monopolio ir oligarchijos panaikinimui ir privatizacijai, stiprinant ir plečiant tokių programų kaip „EU4Business“ taikymo sritį, geografinę aprėptį ir atitiktį paramos gavėjų poreikiams; ypač, MVĮ skolinti vietos valiuta, plėtoti naujas iniciatyvas, kuriomis siekiama pritraukti rizikos kapitalą į Rytų partnerystės šalis ir nuolat remti į eksportą orientuotų pramonės šakų plėtrą;

| au) | spręsti kaimo ir miesto atotrūkio Rytų partnerystės šalyse problemą taikant veiksmingas finansines ir technines paskatas labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, smulkiesiems ūkininkams ir šeimos įmonėms kaimo ir priemiesčių vietovėse, taip pat gerinant žmogiškuosius ryšius ir infrastruktūrą tarp miestų ir kaimo vietovių, siekiant skatinti socialinę sanglaudą; |
| --- | --- |

au)

spręsti kaimo ir miesto atotrūkio Rytų partnerystės šalyse problemą taikant veiksmingas finansines ir technines paskatas labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, smulkiesiems ūkininkams ir šeimos įmonėms kaimo ir priemiesčių vietovėse, taip pat gerinant žmogiškuosius ryšius ir infrastruktūrą tarp miestų ir kaimo vietovių, siekiant skatinti socialinę sanglaudą;

Žmogiškojo kapitalo didinimas

| av) | remti didesnį darbo jėgos judumą tarp ES ir Rytų partnerystės šalių, taip pat tarp pačių Rytų partnerystės šalių, daug dėmesio skiriant proceso teisėtumui ir tvarumui, sudarant sąlygas keistis įgūdžiais ir patirtimi ir vengiant protų nutekėjimo ir vietos darbo jėgos trūkumo; šiuo atžvilgiu visapusiškai įvertinti sėkmingą bevizio režimo su trimis asocijuotosiomis šalimis įgyvendinimą; |
| --- | --- |

av)

remti didesnį darbo jėgos judumą tarp ES ir Rytų partnerystės šalių, taip pat tarp pačių Rytų partnerystės šalių, daug dėmesio skiriant proceso teisėtumui ir tvarumui, sudarant sąlygas keistis įgūdžiais ir patirtimi ir vengiant protų nutekėjimo ir vietos darbo jėgos trūkumo; šiuo atžvilgiu visapusiškai įvertinti sėkmingą bevizio režimo su trimis asocijuotosiomis šalimis įgyvendinimą;

| aw) | atsižvelgti į iššūkius, kuriuos Rytų partnerystės šalyse sukėlė protų nutekėjimas ir juos spręsti skatinant kokybiškas ir įtraukias švietimo, kvalifikacijos kėlimo ir kitas mokymo programas ir kuriant darbo galimybes, kad jaunimui ir jo vietos bendruomenių šeimoms būtų suteiktos socialinės ir ekonominės perspektyvos; |
| --- | --- |

aw)

atsižvelgti į iššūkius, kuriuos Rytų partnerystės šalyse sukėlė protų nutekėjimas ir juos spręsti skatinant kokybiškas ir įtraukias švietimo, kvalifikacijos kėlimo ir kitas mokymo programas ir kuriant darbo galimybes, kad jaunimui ir jo vietos bendruomenių šeimoms būtų suteiktos socialinės ir ekonominės perspektyvos;

| ax) | spręsti gyventojų skaičiaus mažėjimo ir migracijos poveikio Rytų partnerystės šalims problemą įtraukiant šias šalis į Europos migracijos darbotvarkę; |
| --- | --- |

ax)

spręsti gyventojų skaičiaus mažėjimo ir migracijos poveikio Rytų partnerystės šalims problemą įtraukiant šias šalis į Europos migracijos darbotvarkę;

| ay) | teikti paramą ir pradėti rengti atskirų šalių veiksmų planus, kuriais būtų siekiama įveikti nedarbą ir kovoti su socialiniais bei regioniniais skirtumais; investuoti į jaunimą, skatinti verslumą ir kurti naujas programas bei paskatas, kad jauni specialistai grįžtų į Rytų partnerystės šalių darbo rinką; |
| --- | --- |

ay)

teikti paramą ir pradėti rengti atskirų šalių veiksmų planus, kuriais būtų siekiama įveikti nedarbą ir kovoti su socialiniais bei regioniniais skirtumais; investuoti į jaunimą, skatinti verslumą ir kurti naujas programas bei paskatas, kad jauni specialistai grįžtų į Rytų partnerystės šalių darbo rinką;

| az) | skatinti Rytų partnerystės šalis vykdyti visapusiškas darbo politikos srities reformas, kad būtų pagerintos darbo sąlygos ir darbuotojų teisės; parengti kovos su nedeklaruojamu darbu veiksmų planą, remti visaverčių profesinių sąjungų kūrimą ir raginti perkelti TDO konvencijas į nacionalinę teisę ir jas įgyvendinti; |
| --- | --- |

az)

skatinti Rytų partnerystės šalis vykdyti visapusiškas darbo politikos srities reformas, kad būtų pagerintos darbo sąlygos ir darbuotojų teisės; parengti kovos su nedeklaruojamu darbu veiksmų planą, remti visaverčių profesinių sąjungų kūrimą ir raginti perkelti TDO konvencijas į nacionalinę teisę ir jas įgyvendinti;

| ba) | šalinti įsipareigojimų, susijusių su socialine politika ir darbo teisėmis, vykdymo trūkumus ir apsaugoti ES darbo rinką nuo socialinio dempingo; kontroliuoti ne tik atitinkamų ES direktyvų ir normų perkėlimą į nacionalinę teisę, bet ir faktinį jų įgyvendinimą; kartu su Rytų partnerystė šalimis sukurti pagrindinių darbo teisių stebėsenos sistemą, įtraukiant profesines sąjungas ir pilietinės visuomenės organizacijas; makrofinansinės paramos išmokėjimą naudoti kaip svertą arba kaip sąlygą, kad Rytų partnerystės šalys būtų priverstos gerinti darbo sąlygas; |
| --- | --- |

ba)

šalinti įsipareigojimų, susijusių su socialine politika ir darbo teisėmis, vykdymo trūkumus ir apsaugoti ES darbo rinką nuo socialinio dempingo; kontroliuoti ne tik atitinkamų ES direktyvų ir normų perkėlimą į nacionalinę teisę, bet ir faktinį jų įgyvendinimą; kartu su Rytų partnerystė šalimis sukurti pagrindinių darbo teisių stebėsenos sistemą, įtraukiant profesines sąjungas ir pilietinės visuomenės organizacijas; makrofinansinės paramos išmokėjimą naudoti kaip svertą arba kaip sąlygą, kad Rytų partnerystės šalys būtų priverstos gerinti darbo sąlygas;

| bb) | teikti nuolatinę paramą švietimo reformoms Rytų partnerystės šalyse, kurios to pageidauja, nes tai yra labai svarbu šių šalių ateičiai, siekiant spręsti švietimo sistemų reformos nesuderinimo su darbo rinkos paklausa problemą ir, be kita ko, skatinti profesinį mokymą; pripažinti tarpvalstybinio judumo svarbą stiprinant žmonių tarpusavio ryšius bei didinti finansavimą ir Rytų partnerystės šalių dalyvavimą tokiose švietimo, profesinių gebėjimų ugdymo ir mainų programose, kaip „Erasmus+“ ir „Kūrybiška Europa“, ir didinti Rytų partnerystės šalių gebėjimą dalyvauti programoje „Europos horizontas“; |
| --- | --- |

bb)

teikti nuolatinę paramą švietimo reformoms Rytų partnerystės šalyse, kurios to pageidauja, nes tai yra labai svarbu šių šalių ateičiai, siekiant spręsti švietimo sistemų reformos nesuderinimo su darbo rinkos paklausa problemą ir, be kita ko, skatinti profesinį mokymą; pripažinti tarpvalstybinio judumo svarbą stiprinant žmonių tarpusavio ryšius bei didinti finansavimą ir Rytų partnerystės šalių dalyvavimą tokiose švietimo, profesinių gebėjimų ugdymo ir mainų programose, kaip „Erasmus+“ ir „Kūrybiška Europa“, ir didinti Rytų partnerystės šalių gebėjimą dalyvauti programoje „Europos horizontas“;

| bc) | stiprinti ES ir Rytų partnerystės šalių akademinį ir švietimo srities bendradarbiavimą, įskaitant Rytų partnerystės šalių tarpusavio bendradarbiavimą: i) inicijuojant regioninę programą, pagal kurią būtų remiami regiono akademinės ir mokslinių tyrimų kompetencijos centrai; ii) įsteigiant Rytų partnerystės universitetą Ukrainoje; iii) kuriant tikslines Rytų partnerystės programas specializuotuose universitetuose ir elektroninę švietimo platformą, skirtą internetiniams mokymo kursams, kuriuose daugiausia dėmesio būtų skiriama Europos vertybėms ir teisinei valstybei, geram valdymui, viešajam administravimui ir korupcijos panaikinimui Rytų partnerystės šalyse; ir iv) suteikiant vietą, kuri būtų skirta bendram Rytų partnerystės šalių valstybės pareigūnų mokymui, įskaitant vietos ir regioninių institucijų pareigūnus; |
| --- | --- |

bc)

stiprinti ES ir Rytų partnerystės šalių akademinį ir švietimo srities bendradarbiavimą, įskaitant Rytų partnerystės šalių tarpusavio bendradarbiavimą: i) inicijuojant regioninę programą, pagal kurią būtų remiami regiono akademinės ir mokslinių tyrimų kompetencijos centrai; ii) įsteigiant Rytų partnerystės universitetą Ukrainoje; iii) kuriant tikslines Rytų partnerystės programas specializuotuose universitetuose ir elektroninę švietimo platformą, skirtą internetiniams mokymo kursams, kuriuose daugiausia dėmesio būtų skiriama Europos vertybėms ir teisinei valstybei, geram valdymui, viešajam administravimui ir korupcijos panaikinimui Rytų partnerystės šalyse; ir iv) suteikiant vietą, kuri būtų skirta bendram Rytų partnerystės šalių valstybės pareigūnų mokymui, įskaitant vietos ir regioninių institucijų pareigūnus;

| bd) | pradėti įgyvendinti bandomąjį projektą, kuriuo būtų siekiama įsteigti Rytų partnerystės atvirojo mokslo ir inovacijų centrą – teminių kompetencijos centrų tinklą kiekvienoje Rytų partnerystės šalyje, kuris teiktų mokslinių tyrimų ir inovacijų srities paramą ir paslaugas; |
| --- | --- |

bd)

pradėti įgyvendinti bandomąjį projektą, kuriuo būtų siekiama įsteigti Rytų partnerystės atvirojo mokslo ir inovacijų centrą – teminių kompetencijos centrų tinklą kiekvienoje Rytų partnerystės šalyje, kuris teiktų mokslinių tyrimų ir inovacijų srities paramą ir paslaugas;

| be) | užtikrinti, kad į visas ES paramos programas būtų įtrauktas nuoseklus lyčių lygybės ir žmogaus teisių aspektas, skirti šias programas tikslinėms nepalankiausioje padėtyje esančioms ir pažeidžiamiausioms visuomenės grupėms, įskaitant romus, taip pat pabėgėlius ir šalies viduje perkeltus asmenis iš regionų, kuriuose vyksta smurtiniai konfliktai; stiprinti šių grupių politinio ir socialinio bei ekonominio įgalėjimo iniciatyvas ir gerinti jų galimybes gauti išsilavinimą, naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir gauti deramą būstą; |
| --- | --- |

be)

užtikrinti, kad į visas ES paramos programas būtų įtrauktas nuoseklus lyčių lygybės ir žmogaus teisių aspektas, skirti šias programas tikslinėms nepalankiausioje padėtyje esančioms ir pažeidžiamiausioms visuomenės grupėms, įskaitant romus, taip pat pabėgėlius ir šalies viduje perkeltus asmenis iš regionų, kuriuose vyksta smurtiniai konfliktai; stiprinti šių grupių politinio ir socialinio bei ekonominio įgalėjimo iniciatyvas ir gerinti jų galimybes gauti išsilavinimą, naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir gauti deramą būstą;

| bf) | užtikrinti, kad ES parama ir programos pasiektų vietos lygmenį, taip pat nutolusius Rytų partnerystės šalių regionus, ypač kaimo vietoves, konkrečiai kurios yra pažeidžiamesnės posovietinių nuotaikų ir Rusijos manipuliacijų požiūriu, kad jų bendruomenėse būtų skatinami teigiami pokyčiai; |
| --- | --- |

bf)

užtikrinti, kad ES parama ir programos pasiektų vietos lygmenį, taip pat nutolusius Rytų partnerystės šalių regionus, ypač kaimo vietoves, konkrečiai kurios yra pažeidžiamesnės posovietinių nuotaikų ir Rusijos manipuliacijų požiūriu, kad jų bendruomenėse būtų skatinami teigiami pokyčiai;

| bg) | primygtinai reikalauti, kad nė vienas LGBTI+ asmuo nebūtų diskriminuojamas, kad šie asmenys būtų teisiškai apsaugoti nuo diskriminacijos ir kad už bet kokią prieš juos vykdomą prievartą, neapykantą kurstančias kalbas ir fizinį smurtą būtų traukiama baudžiamojon atsakomybėn; atkreipti dėmesį į asocijuotąsias Rytų partnerystės šalis, atitinkamai suderinusias savo teisines sistemas; |
| --- | --- |

bg)

primygtinai reikalauti, kad nė vienas LGBTI+ asmuo nebūtų diskriminuojamas, kad šie asmenys būtų teisiškai apsaugoti nuo diskriminacijos ir kad už bet kokią prieš juos vykdomą prievartą, neapykantą kurstančias kalbas ir fizinį smurtą būtų traukiama baudžiamojon atsakomybėn; atkreipti dėmesį į asocijuotąsias Rytų partnerystės šalis, atitinkamai suderinusias savo teisines sistemas;

| bh) | remti tikėjimo, nuomonės ir saviraiškos laisvę bei visų piliečių teisę į informaciją gimtąja kalba; pasmerkti ir kovoti su neapykantą kurstančiomis kalbomis ir diskriminacija dėl etninės kilmės ar kalbos, taip pat melagingomis naujienomis ir dezinformacija, nukreipta prieš etnines ir tautines mažumas; |
| --- | --- |

bh)

remti tikėjimo, nuomonės ir saviraiškos laisvę bei visų piliečių teisę į informaciją gimtąja kalba; pasmerkti ir kovoti su neapykantą kurstančiomis kalbomis ir diskriminacija dėl etninės kilmės ar kalbos, taip pat melagingomis naujienomis ir dezinformacija, nukreipta prieš etnines ir tautines mažumas;

| bi) | užtikrinti pagrindinę teisę į religijos ar tikėjimo laisvę apsaugant ir propaguojant visų regione esančių religinių grupių teises, remiantis visapusiškos ir lygios pilietybės koncepcija; |
| --- | --- |

bi)

užtikrinti pagrindinę teisę į religijos ar tikėjimo laisvę apsaugant ir propaguojant visų regione esančių religinių grupių teises, remiantis visapusiškos ir lygios pilietybės koncepcija;

| bj) | stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą su bažnyčiomis ir religinėmis bendruomenėmis bei organizacijomis tokiose srityse kaip taikos kūrimas ir susitaikymas, pasitikėjimo teisinga ir laisva visuomene didinimas, taip pat švietimo, sveikatos priežiūros ir pagrindinių socialinių paslaugų srityse; |
| --- | --- |

bj)

stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą su bažnyčiomis ir religinėmis bendruomenėmis bei organizacijomis tokiose srityse kaip taikos kūrimas ir susitaikymas, pasitikėjimo teisinga ir laisva visuomene didinimas, taip pat švietimo, sveikatos priežiūros ir pagrindinių socialinių paslaugų srityse;

Saugumas, stabilumas, teritorinis vientisumas ir konfliktų sprendimas

| bk) | pripažinti, kad politinėmis, kultūrinėmis ir ekonominėmis investicijomis Rytų partnerystės šalyse ES investuoja į regiono saugumą ir stabilumą; |
| --- | --- |

bk)

pripažinti, kad politinėmis, kultūrinėmis ir ekonominėmis investicijomis Rytų partnerystės šalyse ES investuoja į regiono saugumą ir stabilumą;

| bl) | pripažįsta didėjančią ES ir Rytų partnerystės šalių tarpusavio priklausomybę saugumo srityje, taip pat saugumo, stabilumo ir taikos svarbą būsimam Rytų partnerystės šalių vystymuisi, kadangi pastaraisiais metais Rytų partnerystės šalys tapo trečiųjų šalių, pvz., Kinijos, Turkijos ar Persijos įlankos valstybių, kurių vertybės ir interesai nebūtinai sutampa su ES vertybėmis ir interesais, interesų ir užmojų taikiniu; todėl skatinti ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimą saugumo ir gynybos srityje, ypatingą dėmesį skiriant regioniniams konfliktams ir naujų rūšių iššūkių, pavyzdžiui, hibridinių grėsmių, kibernetinių išpuolių ir dezinformacijos kampanijų, prevencijai ir sprendimui, taip pat trečiųjų šalių kišimuisi į politinius, rinkimų ir kitus demokratinius procesus; stiprinti bendradarbiavimą ir paramą Rytų partnerystės šalių atsparumo korupcijai, pinigų plovimo, terorizmo atžvilgiu ir apskritai atsparumui organizuoto nusikalstamumo atžvilgiu ir pabrėžti, kad reikia stiprinti asmenų, bendruomenių ir valstybės institucijų atsparumą; |
| --- | --- |

bl)

pripažįsta didėjančią ES ir Rytų partnerystės šalių tarpusavio priklausomybę saugumo srityje, taip pat saugumo, stabilumo ir taikos svarbą būsimam Rytų partnerystės šalių vystymuisi, kadangi pastaraisiais metais Rytų partnerystės šalys tapo trečiųjų šalių, pvz., Kinijos, Turkijos ar Persijos įlankos valstybių, kurių vertybės ir interesai nebūtinai sutampa su ES vertybėmis ir interesais, interesų ir užmojų taikiniu; todėl skatinti ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimą saugumo ir gynybos srityje, ypatingą dėmesį skiriant regioniniams konfliktams ir naujų rūšių iššūkių, pavyzdžiui, hibridinių grėsmių, kibernetinių išpuolių ir dezinformacijos kampanijų, prevencijai ir sprendimui, taip pat trečiųjų šalių kišimuisi į politinius, rinkimų ir kitus demokratinius procesus; stiprinti bendradarbiavimą ir paramą Rytų partnerystės šalių atsparumo korupcijai, pinigų plovimo, terorizmo atžvilgiu ir apskritai atsparumui organizuoto nusikalstamumo atžvilgiu ir pabrėžti, kad reikia stiprinti asmenų, bendruomenių ir valstybės institucijų atsparumą;

| bm) | pakartoti ES įsipareigojimą remti Rytų partnerystės šalių suverenumą, teritorinį vientisumą ir politinę nepriklausomybę pagal jų tarptautiniu mastu pripažintas sienas ir remti jų pastangas visapusiškai įgyvendinti šiuos principus; atkreipti dėmesį į valstybių narių vienybės ir solidarumo svarbą šioje srityje; |
| --- | --- |

bm)

pakartoti ES įsipareigojimą remti Rytų partnerystės šalių suverenumą, teritorinį vientisumą ir politinę nepriklausomybę pagal jų tarptautiniu mastu pripažintas sienas ir remti jų pastangas visapusiškai įgyvendinti šiuos principus; atkreipti dėmesį į valstybių narių vienybės ir solidarumo svarbą šioje srityje;

| bn) | griežtai pasmerkti nuolat vykdomus pagrindinių tarptautinės teisės principų ir normų pažeidimus Rytų partnerystės šalių regione, ypač destabilizavimą, invaziją, Rusijos Federacijos vykdomą kelių Rytų partnerystės šalių teritorijų okupaciją ir aneksiją ir Rusijos Federacijos atsisakymą paklusti tarptautinių tribunolų ir teismų sprendimams; numatyti labiau koordinuotą ES valstybių narių politiką Rusijos Federacijos atžvilgiu, visų pirma turint mintyje dalyvavimą sprendžiant klausimus, susijusius su Rytų partnerystės šalimis; |
| --- | --- |

bn)

griežtai pasmerkti nuolat vykdomus pagrindinių tarptautinės teisės principų ir normų pažeidimus Rytų partnerystės šalių regione, ypač destabilizavimą, invaziją, Rusijos Federacijos vykdomą kelių Rytų partnerystės šalių teritorijų okupaciją ir aneksiją ir Rusijos Federacijos atsisakymą paklusti tarptautinių tribunolų ir teismų sprendimams; numatyti labiau koordinuotą ES valstybių narių politiką Rusijos Federacijos atžvilgiu, visų pirma turint mintyje dalyvavimą sprendžiant klausimus, susijusius su Rytų partnerystės šalimis;

| bo) | raginti nedelsiant išvesti užsienio karines pajėgas iš visų okupuotų teritorijų ir nutraukti militarizuotus karo veiksmus, dėl kurių be reikalo žūsta civiliai gyventojai ir kareiviai, taip pat trukdoma socialiniam ir ekonominiam vystymuisi, ir sudaryti sąlygas šimtams tūkstančių šalies viduje perkeltų asmenų grįžti į savo tėvynę; |
| --- | --- |

bo)

raginti nedelsiant išvesti užsienio karines pajėgas iš visų okupuotų teritorijų ir nutraukti militarizuotus karo veiksmus, dėl kurių be reikalo žūsta civiliai gyventojai ir kareiviai, taip pat trukdoma socialiniam ir ekonominiam vystymuisi, ir sudaryti sąlygas šimtams tūkstančių šalies viduje perkeltų asmenų grįžti į savo tėvynę;

| bp) | plėtoti aktyvesnį ES vaidmenį, kuriam atstovautų Europos Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai, taikiai sprendžiant vykstančius konfliktus ir užkertant kelią bet kokiems būsimiems konfliktams rytinėse kaimyninėse šalyse, kartu pripažįstant sutartus derybų formatus ir procesus, pavyzdžiui, Ženevos tarptautines diskusijas, ESBO Minsko grupę, Normandijos Formatą ir 5 + 2 derybas; paskirti ES specialųjį pasiuntinį Kryme ir Donbaso regione; |
| --- | --- |

bp)

plėtoti aktyvesnį ES vaidmenį, kuriam atstovautų Europos Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai, taikiai sprendžiant vykstančius konfliktus ir užkertant kelią bet kokiems būsimiems konfliktams rytinėse kaimyninėse šalyse, kartu pripažįstant sutartus derybų formatus ir procesus, pavyzdžiui, Ženevos tarptautines diskusijas, ESBO Minsko grupę, Normandijos Formatą ir 5 + 2 derybas; paskirti ES specialųjį pasiuntinį Kryme ir Donbaso regione;

| bq) | toliau puoselėti konfliktų sprendimui palankią aplinką ir remti veiklą, kuri padėtų didinti pasitikėjimą ir skatinti žmonių tarpusavio ryšius konflikto metu susiskaidžiusiose bendruomenėse; teikti pirmenybę ir didinti prevencinio taikos stiprinimo, įskaitant prevencinę diplomatiją, taip pat išankstinio perspėjimo ir veiksmų mechanizmų, finansavimą; |
| --- | --- |

bq)

toliau puoselėti konfliktų sprendimui palankią aplinką ir remti veiklą, kuri padėtų didinti pasitikėjimą ir skatinti žmonių tarpusavio ryšius konflikto metu susiskaidžiusiose bendruomenėse; teikti pirmenybę ir didinti prevencinio taikos stiprinimo, įskaitant prevencinę diplomatiją, taip pat išankstinio perspėjimo ir veiksmų mechanizmų, finansavimą;

| br) | dar kartą patvirtinti paramą ESBO Minsko grupės pirmininkų pastangoms išspręsti Kalnų Karabacho konfliktą ir jų 2009 m. patvirtintiems pagrindiniams principams, siekiant rasti sprendimą, grindžiamą tarptautinės teisės normomis ir principais, JT chartija ir ESBO 1975 m. Helsinkio baigiamuoju aktu; skatinti visas šalis suaktyvinti dialogą ir susilaikyti nuo kurstančios retorikos, kuri dar labiau pakenktų galimybėms susitaikyti; |
| --- | --- |

br)

dar kartą patvirtinti paramą ESBO Minsko grupės pirmininkų pastangoms išspręsti Kalnų Karabacho konfliktą ir jų 2009 m. patvirtintiems pagrindiniams principams, siekiant rasti sprendimą, grindžiamą tarptautinės teisės normomis ir principais, JT chartija ir ESBO 1975 m. Helsinkio baigiamuoju aktu; skatinti visas šalis suaktyvinti dialogą ir susilaikyti nuo kurstančios retorikos, kuri dar labiau pakenktų galimybėms susitaikyti;

| bs) | imtis veiksmų siekiant užtikrinti veiksmingą veiklą ir visų įgaliojimų vykdymą šioms esamoms ES misijoms Rytų partnerystės regione, įskaitant jų veiklos koordinavimą: ES stebėsenos misijai Gruzijoje (Sakartvele), ES patariamajai misijai Ukrainoje, ES pasienio pagalbos misijai Moldovoje ir Ukrainoje bei ES specialiojo įgaliotinio Pietų Kaukaze ir krizės Gruzijoje (Sakartvele) klausimais misijai; |
| --- | --- |

bs)

imtis veiksmų siekiant užtikrinti veiksmingą veiklą ir visų įgaliojimų vykdymą šioms esamoms ES misijoms Rytų partnerystės regione, įskaitant jų veiklos koordinavimą: ES stebėsenos misijai Gruzijoje (Sakartvele), ES patariamajai misijai Ukrainoje, ES pasienio pagalbos misijai Moldovoje ir Ukrainoje bei ES specialiojo įgaliotinio Pietų Kaukaze ir krizės Gruzijoje (Sakartvele) klausimais misijai;

| bt) | atsižvelgti į Ukrainos vyriausybės raginimus dislokuoti didesnes tarptautines taikos palaikymo pajėgas Ukrainos ir Rusijos pasienyje bei Luhansko ir Donetsko srityse; kai tik bus įmanoma, visapusiškai įgyvendinant Minsko susitarimus konflikto šalims turėtų būti pasiūlyta dislokuoti ES vadovaujamą BSGP misiją, kuri padėtų vykdyti įvairias užduotis, pvz., šalinti minas, rengti vietos rinkimus ir užtikrinti laisvą prieigą humanitarinės pagalbos organizacijoms; |
| --- | --- |

bt)

atsižvelgti į Ukrainos vyriausybės raginimus dislokuoti didesnes tarptautines taikos palaikymo pajėgas Ukrainos ir Rusijos pasienyje bei Luhansko ir Donetsko srityse; kai tik bus įmanoma, visapusiškai įgyvendinant Minsko susitarimus konflikto šalims turėtų būti pasiūlyta dislokuoti ES vadovaujamą BSGP misiją, kuri padėtų vykdyti įvairias užduotis, pvz., šalinti minas, rengti vietos rinkimus ir užtikrinti laisvą prieigą humanitarinės pagalbos organizacijoms;

| bu) | remti laivybos laisvę ir griežtai priešintis Azovo jūros blokadai bei pamažu nuolat Rusijos Federacijos vykdomai Juodosios jūros aneksijai; |
| --- | --- |

bu)

remti laivybos laisvę ir griežtai priešintis Azovo jūros blokadai bei pamažu nuolat Rusijos Federacijos vykdomai Juodosios jūros aneksijai;

| bv) | pripažinti unikalią Rytų partnerystės šalių patirtį ir žinias; pripažinti Rytų partnerystės šalių indėlį į ES bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijas, kovines grupes ir operacijas; toliau remti saugumo sektoriaus reformą (SSR); stiprinti bendradarbiavimą su ES susijusios gynybos politikos srityje, įskaitant dalyvavimą nuolatiniame struktūrizuotame bendradarbiavime (PESCO), kai bus išspręstas trečiųjų šalių dalyvavimo klausimas; |
| --- | --- |

bv)

pripažinti unikalią Rytų partnerystės šalių patirtį ir žinias; pripažinti Rytų partnerystės šalių indėlį į ES bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijas, kovines grupes ir operacijas; toliau remti saugumo sektoriaus reformą (SSR); stiprinti bendradarbiavimą su ES susijusios gynybos politikos srityje, įskaitant dalyvavimą nuolatiniame struktūrizuotame bendradarbiavime (PESCO), kai bus išspręstas trečiųjų šalių dalyvavimo klausimas;

| bw) | pripažinti, kad kibernetinio saugumo sritis yra viena iš sričių, kuriose ES ir Rytų partnerystės šalys gali veiksmingiau bendradarbiauti ir ES gali pasinaudoti Rytų partnerystės šalių patirtimi kovojant su hibridinėmis ar kibernetinio saugumo grėsmėmis; užmegzti oficialų dialogą kibernetiniais klausimais su suinteresuotomis Rytų partnerystės šalimis ir skatinti regiono šalių bendradarbiavimo platformas, kad būtų veiksmingiau kovojama su hibridinėmis grėsmėmis, siekiant padidinti šių šalių, ypač po 2019 m. spalio mėn. Rusijos Federacijos įvykdyto didelio masto kibernetinio išpuolio prieš Sakartvelą, atsparumą; |
| --- | --- |

bw)

pripažinti, kad kibernetinio saugumo sritis yra viena iš sričių, kuriose ES ir Rytų partnerystės šalys gali veiksmingiau bendradarbiauti ir ES gali pasinaudoti Rytų partnerystės šalių patirtimi kovojant su hibridinėmis ar kibernetinio saugumo grėsmėmis; užmegzti oficialų dialogą kibernetiniais klausimais su suinteresuotomis Rytų partnerystės šalimis ir skatinti regiono šalių bendradarbiavimo platformas, kad būtų veiksmingiau kovojama su hibridinėmis grėsmėmis, siekiant padidinti šių šalių, ypač po 2019 m. spalio mėn. Rusijos Federacijos įvykdyto didelio masto kibernetinio išpuolio prieš Sakartvelą, atsparumą;

| bx) | pasmerkti trečiųjų šalių įtaką siekiant pakenkti Rytų partnerystės šalių demokratinei tvarkai, taip pat daryti įtaką rinkimams, skleisti dezinformaciją ir vykdyti tikslines dezinformacijos kampanijas; |
| --- | --- |

bx)

pasmerkti trečiųjų šalių įtaką siekiant pakenkti Rytų partnerystės šalių demokratinei tvarkai, taip pat daryti įtaką rinkimams, skleisti dezinformaciją ir vykdyti tikslines dezinformacijos kampanijas;

| by) | stiprinti bendradarbiavimą didinant Rytų partnerystės šalių socialinį ir institucinį atsparumą, daugiau dėmesio skiriant kovai su dezinformacija, propaganda, manipuliavimu ir priešiška įtaka, kurią vykdo išorės jėgos, siekdamos suskaidyti ir destabilizuoti Rytų partnerystės šalis, taip pakenkti jų politinių procesų ir santykių su ES vientisumui; padėti suinteresuotoms Rytų partnerystės šalims ES lygmeniu vykdyti veiklą, kuria siekiama kovoti su pirmiau minėtais priešiškais veiksmais, be kita ko, įgyvendinti gerąją patirtį ir sprendimus, pavyzdžiui, Kovos su dezinformacija veiksmų planą ir ES kovos su dezinformacija praktikos kodeksą, ir pasinaudoti Helsinkio Europos kovos su hibridinėmis grėsmėmis kompetencijos centro, Rygoje esančio NATO Strateginės komunikacijos kompetencijos centro ir ES Strateginės komunikacijos Rytų kaimynystės šalyse darbo grupės ekspertinėmis žiniomis; |
| --- | --- |

by)

stiprinti bendradarbiavimą didinant Rytų partnerystės šalių socialinį ir institucinį atsparumą, daugiau dėmesio skiriant kovai su dezinformacija, propaganda, manipuliavimu ir priešiška įtaka, kurią vykdo išorės jėgos, siekdamos suskaidyti ir destabilizuoti Rytų partnerystės šalis, taip pakenkti jų politinių procesų ir santykių su ES vientisumui; padėti suinteresuotoms Rytų partnerystės šalims ES lygmeniu vykdyti veiklą, kuria siekiama kovoti su pirmiau minėtais priešiškais veiksmais, be kita ko, įgyvendinti gerąją patirtį ir sprendimus, pavyzdžiui, Kovos su dezinformacija veiksmų planą ir ES kovos su dezinformacija praktikos kodeksą, ir pasinaudoti Helsinkio Europos kovos su hibridinėmis grėsmėmis kompetencijos centro, Rygoje esančio NATO Strateginės komunikacijos kompetencijos centro ir ES Strateginės komunikacijos Rytų kaimynystės šalyse darbo grupės ekspertinėmis žiniomis;

| bz) | skatinti integruotą sienų valdymą ir ES bei asocijuotųjų šalių bendradarbiavimą, taip pat skatinti teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

bz)

skatinti integruotą sienų valdymą ir ES bei asocijuotųjų šalių bendradarbiavimą, taip pat skatinti teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą;

| ca) | palankiai vertinti tolesnį ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimą siekiant skatinti tarptautinį stabilumą ir saugumą, laikantis Visuotinės ES strategijos ir pasiūlyti naujas savanoriško bendradarbiavimo saugumo ir gynybos srityje formas, atsižvelgiant į tai, kad artimiausioje ateityje tai bus interesų sritis, nes ES palaipsniui sieks sukurti Europos gynybos sąjungą; |
| --- | --- |

ca)

palankiai vertinti tolesnį ES ir Rytų partnerystės šalių bendradarbiavimą siekiant skatinti tarptautinį stabilumą ir saugumą, laikantis Visuotinės ES strategijos ir pasiūlyti naujas savanoriško bendradarbiavimo saugumo ir gynybos srityje formas, atsižvelgiant į tai, kad artimiausioje ateityje tai bus interesų sritis, nes ES palaipsniui sieks sukurti Europos gynybos sąjungą;

| cb) | skatinti mokslinius tyrimus ir plėtrą (MTP) ir pramonės bendradarbiavimą plėtojant ginkluotę ir karines technologijas bei pajėgumus tarp ES valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių; |
| --- | --- |

cb)

skatinti mokslinius tyrimus ir plėtrą (MTP) ir pramonės bendradarbiavimą plėtojant ginkluotę ir karines technologijas bei pajėgumus tarp ES valstybių narių ir Rytų partnerystės šalių;

| cc) | pripažinti, kad dėl bet kokio ES dalyvavimo trūkumo ar neveiklumo Rytų partnerystės šalių atžvilgiu bus sukurta erdvė, į kurią galės įsiterpti kiti pasauliniai veikėjai; stiprinti bendradarbiavimą arba sukurti forumą su panašiai mąstančiais demokratiniais sąjungininkais ir tarptautiniais subjektais, kad būtų sušvelninta ir neutralizuota neigiama trečiųjų galingų valstybių įtaka Rytų partnerystės regione; |
| --- | --- |

cc)

pripažinti, kad dėl bet kokio ES dalyvavimo trūkumo ar neveiklumo Rytų partnerystės šalių atžvilgiu bus sukurta erdvė, į kurią galės įsiterpti kiti pasauliniai veikėjai; stiprinti bendradarbiavimą arba sukurti forumą su panašiai mąstančiais demokratiniais sąjungininkais ir tarptautiniais subjektais, kad būtų sušvelninta ir neutralizuota neigiama trečiųjų galingų valstybių įtaka Rytų partnerystės regione;

Vietos ir regionų valdžios institucijos ir pilietinė visuomenė

| cd) | pripažinti Rytų partnerystės pilietinės visuomenės veikėjų ir organizacijų indėlį į jų šalių ir viso Rytų partnerystės regiono demokratizacijos ir reformų procesus ir raginti Rytų partnerystės šalių vyriausybes jų atžvilgiu užtikrinti didesnį atvirumą ir dialogą, visų pirma prasmingesnį ir veiksmingesnį dalyvavimą politikos formavimo procesuose; |
| --- | --- |

cd)

pripažinti Rytų partnerystės pilietinės visuomenės veikėjų ir organizacijų indėlį į jų šalių ir viso Rytų partnerystės regiono demokratizacijos ir reformų procesus ir raginti Rytų partnerystės šalių vyriausybes jų atžvilgiu užtikrinti didesnį atvirumą ir dialogą, visų pirma prasmingesnį ir veiksmingesnį dalyvavimą politikos formavimo procesuose;

| ce) | tęsti plataus masto dialogą su Rytų partnerystės pilietinės visuomenės veikėjais ir didinti ES paramą į demokratiją orientuotų pilietinės visuomenės organizacijų veiklai, skatinant jų veiklą ir saugumą bei užtikrinant jų darbo aplinkos apsaugą; |
| --- | --- |

ce)

tęsti plataus masto dialogą su Rytų partnerystės pilietinės visuomenės veikėjais ir didinti ES paramą į demokratiją orientuotų pilietinės visuomenės organizacijų veiklai, skatinant jų veiklą ir saugumą bei užtikrinant jų darbo aplinkos apsaugą;

| cf) | didinti ES pastangas stiprinti savo dalyvavimą ir paramą visuomeninėms iniciatyvoms regionuose ir kaimo vietovėse, siekiant plėtoti pilietinės visuomenės organizacinius ir stebėsenos gebėjimus bei vietos demokratinę praktiką; |
| --- | --- |

cf)

didinti ES pastangas stiprinti savo dalyvavimą ir paramą visuomeninėms iniciatyvoms regionuose ir kaimo vietovėse, siekiant plėtoti pilietinės visuomenės organizacinius ir stebėsenos gebėjimus bei vietos demokratinę praktiką;

| cg) | stiprinti Rytų partnerystės pilietinės visuomenės gebėjimą atlikti reformų sergėtojos vaidmenį ir reikalauti atitinkamų valstybės institucijų atskaitomybės, mažinant biurokratiją ir užtikrinant jos dalyvavimą trišaliuose susitikimuose, įskaitant visus dialogus žmogaus teisių klausimais ir Asociacijos ir bendradarbiavimo tarybos posėdžius; |
| --- | --- |

cg)

stiprinti Rytų partnerystės pilietinės visuomenės gebėjimą atlikti reformų sergėtojos vaidmenį ir reikalauti atitinkamų valstybės institucijų atskaitomybės, mažinant biurokratiją ir užtikrinant jos dalyvavimą trišaliuose susitikimuose, įskaitant visus dialogus žmogaus teisių klausimais ir Asociacijos ir bendradarbiavimo tarybos posėdžius;

| ch) | skatinti Rytų partnerystės šalių pilietinės visuomenės bendradarbiavimą ir įgyvendinant naują Rytų partnerystės universiteto Ukrainoje projektą įsteigti regioninį centrą, kuris padėtų didinti kompetenciją, ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais bei darbo metodais; |
| --- | --- |

ch)

skatinti Rytų partnerystės šalių pilietinės visuomenės bendradarbiavimą ir įgyvendinant naują Rytų partnerystės universiteto Ukrainoje projektą įsteigti regioninį centrą, kuris padėtų didinti kompetenciją, ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais bei darbo metodais;

| ci) | toliau teikti struktūrinę finansinę paramą ir paramą gebėjimų stiprinimui organizacijoms, kurios padeda nepriklausomiems demokratiją remiantiems pilietinės visuomenės subjektams; primygtinai reikalauti, kad ES, valstybės narės ir nepriklausomos programos, kuriomis remiama demokratija, žmogaus teisės ir teisinė valstybė, įskaitant Europos demokratijos fondą, privalėtų toliau veikti laisvai ir be persekiojimo ar teisminių apribojimų; imtis visų įmanomų priemonių tam, kad būtų užkirstas kelias nepriklausomų NVO išstūmimui nustatant teisminius apribojimus ir finansines kliūtis, selektyviai taikant teisines nuostatas arba aktyviau vykdant veiklą vyriausybės organizuotoms NVO; |
| --- | --- |

ci)

toliau teikti struktūrinę finansinę paramą ir paramą gebėjimų stiprinimui organizacijoms, kurios padeda nepriklausomiems demokratiją remiantiems pilietinės visuomenės subjektams; primygtinai reikalauti, kad ES, valstybės narės ir nepriklausomos programos, kuriomis remiama demokratija, žmogaus teisės ir teisinė valstybė, įskaitant Europos demokratijos fondą, privalėtų toliau veikti laisvai ir be persekiojimo ar teisminių apribojimų; imtis visų įmanomų priemonių tam, kad būtų užkirstas kelias nepriklausomų NVO išstūmimui nustatant teisminius apribojimus ir finansines kliūtis, selektyviai taikant teisines nuostatas arba aktyviau vykdant veiklą vyriausybės organizuotoms NVO;

| cj) | didinti informuotumą ne tik apie ekstremistinių jėgų, bet ir apie valstybės valdžios institucijų prieš pilietinės visuomenės aktyvistus Rytų partnerystės šalyse vykdomus išpuolius, kurių metu pažeidžiamos ES vertybės, tarptautiniai žmogaus teisių standartai ir bendri įsipareigojimai laikytis Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK); |
| --- | --- |

cj)

didinti informuotumą ne tik apie ekstremistinių jėgų, bet ir apie valstybės valdžios institucijų prieš pilietinės visuomenės aktyvistus Rytų partnerystės šalyse vykdomus išpuolius, kurių metu pažeidžiamos ES vertybės, tarptautiniai žmogaus teisių standartai ir bendri įsipareigojimai laikytis Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK);

| ck) | padidinti ES paramą ir iniciatyvas siekiant stiprinti vietos valdžios institucijas bei jų asociacijas ir sudaryti joms galimybes įgyvendinti nacionalines reformas vietos lygmeniu; propaguoti vietos valdžios institucijų atliekamą politiką formuojančių ir sprendimus priimančių institucijų vaidmenį bei skatinti reguliarų centrinės ir vietos valdžios institucijų keitimąsi informacija apie reformų darbotvarkes aktyviai ir įtraukiai dalyvaujant pilietinei visuomenei ir kitiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- |

ck)

padidinti ES paramą ir iniciatyvas siekiant stiprinti vietos valdžios institucijas bei jų asociacijas ir sudaryti joms galimybes įgyvendinti nacionalines reformas vietos lygmeniu; propaguoti vietos valdžios institucijų atliekamą politiką formuojančių ir sprendimus priimančių institucijų vaidmenį bei skatinti reguliarų centrinės ir vietos valdžios institucijų keitimąsi informacija apie reformų darbotvarkes aktyviai ir įtraukiai dalyvaujant pilietinei visuomenei ir kitiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams;

| cl) | parengti šalių veiksmų planus ir rodiklius, skirtus bendradarbiavimui su vietos ir regionų valdžios institucijomis, remiantis panašaus bendradarbiavimo su pilietine visuomene pavyzdžiais; |
| --- | --- |

cl)

parengti šalių veiksmų planus ir rodiklius, skirtus bendradarbiavimui su vietos ir regionų valdžios institucijomis, remiantis panašaus bendradarbiavimo su pilietine visuomene pavyzdžiais;

| cm) | išplėsti Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdžios institucijų konferencijos (CORLEAP) atstovavimą formuojant ir įgyvendinant Rytų partnerystės politiką ir padidinti jos pajėgumus remti vietos ir regionų valdžios institucijas joms vykdant svarbius veiksmus; bendradarbiaujant su CORLEAP ir Europos regionų komitetu parengti Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdymui skirtą gebėjimų stiprinimo programą, pagal kurią būtų numatyta imtis sistemingų veiksmų, reikalingų tam, kad būtų sustiprintas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo; |
| --- | --- |

cm)

išplėsti Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdžios institucijų konferencijos (CORLEAP) atstovavimą formuojant ir įgyvendinant Rytų partnerystės politiką ir padidinti jos pajėgumus remti vietos ir regionų valdžios institucijas joms vykdant svarbius veiksmus; bendradarbiaujant su CORLEAP ir Europos regionų komitetu parengti Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdymui skirtą gebėjimų stiprinimo programą, pagal kurią būtų numatyta imtis sistemingų veiksmų, reikalingų tam, kad būtų sustiprintas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo;

| cn) | skatinti aktyvų Rytų partnerystės šalių piliečių dalyvavimą ES finansuojamuose projektuose ir jų savarankiškumą, vadovaujantis principu „iš apačios į viršų“, grindžiamu ES vertybėmis ir standartais; |
| --- | --- |

cn)

skatinti aktyvų Rytų partnerystės šalių piliečių dalyvavimą ES finansuojamuose projektuose ir jų savarankiškumą, vadovaujantis principu „iš apačios į viršų“, grindžiamu ES vertybėmis ir standartais;

Geresnė žiniasklaida, komunikacija ir politikos valdymas

| co) | pripažinti, kad neturint tinkamos komunikacijos ir informavimo kampanijos tuo metu, kai Rytų partnerystės šalys susiduria su dezinformacijos srautu, gali būti prarastos su Rytų partneryste susijusios dešimtmečių pastangos, investicijos ir pasiekimai; todėl aktyviau vykdyti strateginės komunikacijos veiklą ir plėtojant atvirą dialogą su piliečiais didinti ES teikiamos paramos Rytų partnerystės šalyse matomumą tiek nacionaliniu, tiek vietos lygmenimis; tuo tikslu užmegzti ryšius su mažose bendruomenėse ir kaimo vietovėse gyvenančiais žmonėmis, verslo ir bendruomenių lyderiais, diasporomis ir tautinėmis mažumomis, neapsiribojant ES atžvilgiu jau palankiai nusiteikusiomis gyventojų grupėmis; |
| --- | --- |

co)

pripažinti, kad neturint tinkamos komunikacijos ir informavimo kampanijos tuo metu, kai Rytų partnerystės šalys susiduria su dezinformacijos srautu, gali būti prarastos su Rytų partneryste susijusios dešimtmečių pastangos, investicijos ir pasiekimai; todėl aktyviau vykdyti strateginės komunikacijos veiklą ir plėtojant atvirą dialogą su piliečiais didinti ES teikiamos paramos Rytų partnerystės šalyse matomumą tiek nacionaliniu, tiek vietos lygmenimis; tuo tikslu užmegzti ryšius su mažose bendruomenėse ir kaimo vietovėse gyvenančiais žmonėmis, verslo ir bendruomenių lyderiais, diasporomis ir tautinėmis mažumomis, neapsiribojant ES atžvilgiu jau palankiai nusiteikusiomis gyventojų grupėmis;

| cp) | kovoti su prieš ES nukreipta dezinformacija ir propaganda didinant ES ir Rytų partnerystės piliečių informacinį atsparumą ir informuotumą apie Rytų partnerystę ir jos teikiamas galimybes ir naudą, visų pirma susijusias su glaudžiu ES ir Rytų partnerystės šalių politiniu ir ekonominiu bendradarbiavimu, taip pat su asociacijos susitarimo ir (arba) išsamaus ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo įgyvendinimu, susiejant jas su ekonomikos augimu ir didesne prekyba; |
| --- | --- |

cp)

kovoti su prieš ES nukreipta dezinformacija ir propaganda didinant ES ir Rytų partnerystės piliečių informacinį atsparumą ir informuotumą apie Rytų partnerystę ir jos teikiamas galimybes ir naudą, visų pirma susijusias su glaudžiu ES ir Rytų partnerystės šalių politiniu ir ekonominiu bendradarbiavimu, taip pat su asociacijos susitarimo ir (arba) išsamaus ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo įgyvendinimu, susiejant jas su ekonomikos augimu ir didesne prekyba;

| cq) | veiksmingiau naudotis esamomis ES struktūromis, pavyzdžiui, pasitelkti EIVT Strateginės komunikacijos Rytų kaimynystės šalyse darbo grupę siekiant nustatyti dezinformacijos ir propagandos kampanijas, kenkiančias ES ir Rytų partnerystės šalių santykiams ir tikslams, ir į jas reaguoti; |
| --- | --- |

cq)

veiksmingiau naudotis esamomis ES struktūromis, pavyzdžiui, pasitelkti EIVT Strateginės komunikacijos Rytų kaimynystės šalyse darbo grupę siekiant nustatyti dezinformacijos ir propagandos kampanijas, kenkiančias ES ir Rytų partnerystės šalių santykiams ir tikslams, ir į jas reaguoti;

| cr) | stiprinti ES delegacijas Rytų partnerystės šalyse ir sudaryti joms sąlygas padėti Rytų partnerystės šalims užbaigti reformas ir veiksmingiau informuoti apie tai, kaip ES padeda jų piliečiams; plėtoti daugiau horizontaliųjų ryšių ir didinti ES delegacijų bendradarbiavimą, taip pat skatinti reguliarų keitimąsi informacija, patirtimi ir kitais sėkmingais darbo metodais; |
| --- | --- |

cr)

stiprinti ES delegacijas Rytų partnerystės šalyse ir sudaryti joms sąlygas padėti Rytų partnerystės šalims užbaigti reformas ir veiksmingiau informuoti apie tai, kaip ES padeda jų piliečiams; plėtoti daugiau horizontaliųjų ryšių ir didinti ES delegacijų bendradarbiavimą, taip pat skatinti reguliarų keitimąsi informacija, patirtimi ir kitais sėkmingais darbo metodais;

| cs) | užtikrinti aktyvesnį ES ryšių biurų valstybėse narėse vaidmenį propaguojant Rytų partnerystės šalių svarbą Europos projektui; |
| --- | --- |

cs)

užtikrinti aktyvesnį ES ryšių biurų valstybėse narėse vaidmenį propaguojant Rytų partnerystės šalių svarbą Europos projektui;

| ct) | gerinti ES institucijų, ypač Komisijos ir EIVT, keitimąsi informacija ir išsaugoti institucinę atmintį, visų pirma apie suteiktą paramą ir įgyvendintus techninės pagalbos projektus, kad būtų galima remtis jų rezultatais pradedant vykdyti naujus projektus ir programas; |
| --- | --- |

ct)

gerinti ES institucijų, ypač Komisijos ir EIVT, keitimąsi informacija ir išsaugoti institucinę atmintį, visų pirma apie suteiktą paramą ir įgyvendintus techninės pagalbos projektus, kad būtų galima remtis jų rezultatais pradedant vykdyti naujus projektus ir programas;

| cu) | pasinaudoti Jaunųjų ambasadorių programa ir Rytų partnerystės pilietinės visuomenės stipendijomis, sukuriant aktyvų absolventų tinklą remiantis esamais sėkmingais modeliais; |
| --- | --- |

cu)

pasinaudoti Jaunųjų ambasadorių programa ir Rytų partnerystės pilietinės visuomenės stipendijomis, sukuriant aktyvų absolventų tinklą remiantis esamais sėkmingais modeliais;

| cv) | propaguoti laisvą žiniasklaidą ir saviraiškos laisvę kaip pagrindinį principą, taigi remti demokratinę, nepriklausomą, pliuralistinę ir subalansuotą žiniasklaidos aplinką Rytų partnerystės šalyse, kad būtų užtikrinama vietos žurnalistų, nuomonės formuotojų ir disidentų apsauga nuo priekabiavimo ir bauginimo, suteikiama nediskriminacinė prieiga prie informacijos internete ir realiame gyvenime ir užtikrinamas prasmingas piliečių dalyvavimas, taip pat apsaugomos ir užtikrinamos žmogaus ir pilietinės teisės; |
| --- | --- |

cv)

propaguoti laisvą žiniasklaidą ir saviraiškos laisvę kaip pagrindinį principą, taigi remti demokratinę, nepriklausomą, pliuralistinę ir subalansuotą žiniasklaidos aplinką Rytų partnerystės šalyse, kad būtų užtikrinama vietos žurnalistų, nuomonės formuotojų ir disidentų apsauga nuo priekabiavimo ir bauginimo, suteikiama nediskriminacinė prieiga prie informacijos internete ir realiame gyvenime ir užtikrinamas prasmingas piliečių dalyvavimas, taip pat apsaugomos ir užtikrinamos žmogaus ir pilietinės teisės;

| cw) | didinti paramą vietos lygmens kovai su melagingomis naujienomis, hibridiniu karu komunikacijos srityje arba žiniasklaidos programų blogėjimu, kurie gali pakenkti kovai su korupcija ir melagingos informacijos sklaida siekiant gauti ekonominės ar politinės naudos; toliau plėtoti veiksmus, skirtus visiškam žiniasklaidos nuosavybės skaidrumui užtikrinti; nuolat padėti kiekvienos Rytų partnerystės šalies vietos oficialiai reguliavimo agentūrai ir ją stebėti; |
| --- | --- |

cw)

didinti paramą vietos lygmens kovai su melagingomis naujienomis, hibridiniu karu komunikacijos srityje arba žiniasklaidos programų blogėjimu, kurie gali pakenkti kovai su korupcija ir melagingos informacijos sklaida siekiant gauti ekonominės ar politinės naudos; toliau plėtoti veiksmus, skirtus visiškam žiniasklaidos nuosavybės skaidrumui užtikrinti; nuolat padėti kiekvienos Rytų partnerystės šalies vietos oficialiai reguliavimo agentūrai ir ją stebėti;

| cx) | remti programas ir reformas, susijusias su žiniasklaidos ir informaciniu raštingumu, kad būtų atsižvelgta į dabartinį skaitmeninį amžių; |
| --- | --- |

cx)

remti programas ir reformas, susijusias su žiniasklaidos ir informaciniu raštingumu, kad būtų atsižvelgta į dabartinį skaitmeninį amžių;

| cy) | skatinti Europos žiniasklaidos kūrinių transliavimą Rytų partnerystės šalyse, taip pat Rytų partnerystės šalių kūrinių transliavimą ES, siekiant įveikti skirtumus, kuriuos nulėmė pastarųjų dešimtmečių istorija ir per šį laikotarpį skleista melaginga informacija; remti vietos žiniasklaidos priemones, kad jos galėtų naudotis Europos žiniasklaidos programomis, ir glaudaus ES ir Rytų partnerystės žiniasklaidos priemonių bendradarbiavimo iniciatyvas; |
| --- | --- |

cy)

skatinti Europos žiniasklaidos kūrinių transliavimą Rytų partnerystės šalyse, taip pat Rytų partnerystės šalių kūrinių transliavimą ES, siekiant įveikti skirtumus, kuriuos nulėmė pastarųjų dešimtmečių istorija ir per šį laikotarpį skleista melaginga informacija; remti vietos žiniasklaidos priemones, kad jos galėtų naudotis Europos žiniasklaidos programomis, ir glaudaus ES ir Rytų partnerystės žiniasklaidos priemonių bendradarbiavimo iniciatyvas;

| cz) | smerkti tai, kad valdžios institucijos piktnaudžiauja su pandemija susijusiomis priemonėmis siekdamos nutildyti politinę opoziciją, pilietinę visuomenę ir žiniasklaidą, apribodamos jų teisėtas teises; |
| --- | --- |

cz)

smerkti tai, kad valdžios institucijos piktnaudžiauja su pandemija susijusiomis priemonėmis siekdamos nutildyti politinę opoziciją, pilietinę visuomenę ir žiniasklaidą, apribodamos jų teisėtas teises;

| da) | stiprinti ir, kai įmanoma, didinti bendras ES ir Rytų partnerystės šalių pastangas skatinti žmonių tarpusavio ryšius ir mainus siekiant sukurti abipusiškai teigiamą gyventojų nuomonę ir tinkamai pasinaudoti Rytų partnerystės šalių piliečių proeuropietiškomis nuotaikomis; |
| --- | --- |

da)

stiprinti ir, kai įmanoma, didinti bendras ES ir Rytų partnerystės šalių pastangas skatinti žmonių tarpusavio ryšius ir mainus siekiant sukurti abipusiškai teigiamą gyventojų nuomonę ir tinkamai pasinaudoti Rytų partnerystės šalių piliečių proeuropietiškomis nuotaikomis;

| db) | propaguoti įtraukias ir dalyvaujamąsias dialogo ir bendradarbiavimo platformas, suburiančias įvairių sektorių ir lygmenų suinteresuotuosius subjektus, įskaitant politikos formuotojus, ekonominės veiklos vykdytojus, akademinę ir pilietinę visuomenę, taip pat bažnyčias, religines bendruomenes ir mažiau galimybių turinčius piliečius, siekiant kovoti su susiskaldymą skatinančiomis ir ekstremistinėmis tendencijomis politikoje ir visuomenėje bei su dezinformacijos ir propagandos kampanijų poveikiu; |
| --- | --- |

db)

propaguoti įtraukias ir dalyvaujamąsias dialogo ir bendradarbiavimo platformas, suburiančias įvairių sektorių ir lygmenų suinteresuotuosius subjektus, įskaitant politikos formuotojus, ekonominės veiklos vykdytojus, akademinę ir pilietinę visuomenę, taip pat bažnyčias, religines bendruomenes ir mažiau galimybių turinčius piliečius, siekiant kovoti su susiskaldymą skatinančiomis ir ekstremistinėmis tendencijomis politikoje ir visuomenėje bei su dezinformacijos ir propagandos kampanijų poveikiu;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 261, 2014 8 30, p. 4.

(2)  OL L 260, 2014 8 30, p. 4.

(3)  OL L 161, 2014 5 29, p. 3.

(4)  OL L 23, 2018 1 26, p. 4.

(5)  2018 m. rugsėjo 28 d. ES ir Azerbaidžano bendradarbiavimo tarybos rekomendacija Nr. 1/2018 dėl ES ir Azerbaidžano partnerystės prioritetų (OL L 265, 2018 10 24, p. 18).

(6)  2020 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinio pranešimo dėl bendros užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0008).

(7)  2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1806, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams tas reikalavimas netaikomas, sąrašus (OL L 303, 2018 11 28, p. 39).

(8)  OL L 289, 2013 10 31, p. 2.

(9)  OL L 128, 2014 4 30, p. 49.

(10)  Dok. 12363/19 VISA 191 COEST 210.

(11)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 136.

(12)  OL C 208, 2016 6 10, p. 119.

(13)  OL C 234, 2016 6 28, p. 14.

(14)  OL C 300, 2016 8 18, p. 27.

(15)  OL C 328, 2016 9 6, p. 2.

(16)  OL C 265, 2017 8 11, p. 110.

(17)  OL C 11, 2018 1 12, p. 82.

(18)  OL C 224, 2018 6 27, p. 58.

(19)  OL C 238, 2018 7 6, p. 42.

(20)  OL C 263, 2018 7 25, p. 109.

(21)  OL C 390, 2019 11 18, p. 100.

(22)  OL C 28, 2020 1 27, p. 97.

(23)  OL C 118, 2020 4 8, p. 43.

(24)  OL C 11, 2020 1 13, p. 18.

(25)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0458.

(26)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0457.

(27)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0518.

(28)  OL C 356, 2018 10 4, p. 130.

(29)  OL C 118, 2020 4 8, p. 158.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/129 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/129

---

P9_TA(2020)0168

Vakarų Balkanai po 2020 m. aukščiausiojo lygio susitikimo

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl Vakarų Balkanų po 2020 m. aukščiausiojo lygio susitikimo (2019/2210(INI))

(2021/C 362/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, 2019 m. birželio 18 d. Tarybos išvadas ir 2019 m. spalio 17–18 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriomis atidedami sprendimai dėl stojimo derybų su Šiaurės Makedonija ir Albanija pradžios, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, 2019 m. birželio 18 d. Tarybos išvadas ir 2019 m. spalio 17–18 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriomis atidedami sprendimai dėl stojimo derybų su Šiaurės Makedonija ir Albanija pradžios,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 6 d. Zagrebo deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 6 d. Zagrebo deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 17 d. Galutinį susitarimą dėl nesutarimų sprendimo, aprašyto Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijose 817 (1993) ir 845 (1993), 1995 m. laikinojo susitarimo galiojimo pabaigos ir strateginės Graikijos ir Šiaurės Makedonijos partnerystės sukūrimo, taip pat vadinamą Prespos susitarimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 17 d. Galutinį susitarimą dėl nesutarimų sprendimo, aprašyto Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijose 817 (1993) ir 845 (1993), 1995 m. laikinojo susitarimo galiojimo pabaigos ir strateginės Graikijos ir Šiaurės Makedonijos partnerystės sukūrimo, taip pat vadinamą Prespos susitarimu,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl stojimo derybų su Šiaurės Makedonija ir Albanija pradžios, kuriomis buvo patvirtintos 2020 m. kovo 25 d. Tarybos išvados dėl plėtros ir stabilizacijos bei asociacijos proceso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl stojimo derybų su Šiaurės Makedonija ir Albanija pradžios, kuriomis buvo patvirtintos 2020 m. kovo 25 d. Tarybos išvados dėl plėtros ir stabilizacijos bei asociacijos proceso,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 5 d. Komisijos komunikatą „Stojimo proceso stiprinimas. Įtikima ES perspektyva Vakarų Balkanų šalimis“ (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 5 d. Komisijos komunikatą „Stojimo proceso stiprinimas. Įtikima ES perspektyva Vakarų Balkanų šalimis“ (COM(2020)0057),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 29 d. Komisijos komunikatą dėl ES plėtros politikos (COM(2019)0260), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 29 d. Komisijos komunikatą dėl ES plėtros politikos (COM(2019)0260),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 6 d. Komisijos komunikatą „Įtikinama plėtros perspektyva ir didesnis ES įsipareigojimas Vakarų Balkanų šalims“ (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 6 d. Komisijos komunikatą „Įtikinama plėtros perspektyva ir didesnis ES įsipareigojimas Vakarų Balkanų šalims“ (COM(2018)0065),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. Visuotinę ES strategiją, kurioje nurodoma, kad patikima plėtros politika – tai strateginė investicija į Europos saugumą ir klestėjimą, ir ja jau labai prisidėta prie taikos regionuose, kuriuos anksčiau draskė karai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. Visuotinę ES strategiją, kurioje nurodoma, kad patikima plėtros politika – tai strateginė investicija į Europos saugumą ir klestėjimą, ir ja jau labai prisidėta prie taikos regionuose, kuriuos anksčiau draskė karai,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 16 d. Komisijos komunikatą „2013–2014 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai“ (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 16 d. Komisijos komunikatą „2013–2014 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai“ (COM(2013)0700),

| — | atsižvelgdamas į atnaujintą konsensusą dėl plėtros, kurį 2006 m. gruodžio mėn. patvirtino Europos Vadovų Taryba ir kuris vėliau buvo patvirtintas 2019 m. birželio mėn. priimtose Europos Vadovų Tarybos išvadose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atnaujintą konsensusą dėl plėtros, kurį 2006 m. gruodžio mėn. patvirtino Europos Vadovų Taryba ir kuris vėliau buvo patvirtintas 2019 m. birželio mėn. priimtose Europos Vadovų Tarybos išvadose,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 24 d. Zagrebo aukščiausiojo lygio susitikimo galutinę deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 24 d. Zagrebo aukščiausiojo lygio susitikimo galutinę deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 21 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikime paskelbtą Salonikų deklaraciją dėl Vakarų Balkanų šalių stojimo į Europos Sąjungą perspektyvos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 21 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikime paskelbtą Salonikų deklaraciją dėl Vakarų Balkanų šalių stojimo į Europos Sąjungą perspektyvos,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikime paskelbtą Sofijos deklaraciją ir prie jos pridėtą Sofijos prioritetų darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikime paskelbtą Sofijos deklaraciją ir prie jos pridėtą Sofijos prioritetų darbotvarkę,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 28 d. pradėtą Berlyno procesą, ypač į 2015 m. rugpjūčio 27 d. Vakarų Balkanų valstybių užsienio reikalų ministrų deklaraciją dėl regioninio bendradarbiavimo ir dvišalių ginčų ir į Regioninio jaunimo bendradarbiavimo biuro (RYCO) įsteigimą, taip pat vėlesnius aukščiausiojo lygio susitikimus Vienoje (2015 m.), Paryžiuje (2016 m.), Trieste (2017 m.), Londone (2018 m.) ir Poznanėje (2019 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 28 d. pradėtą Berlyno procesą, ypač į 2015 m. rugpjūčio 27 d. Vakarų Balkanų valstybių užsienio reikalų ministrų deklaraciją dėl regioninio bendradarbiavimo ir dvišalių ginčų ir į Regioninio jaunimo bendradarbiavimo biuro (RYCO) įsteigimą, taip pat vėlesnius aukščiausiojo lygio susitikimus Vienoje (2015 m.), Paryžiuje (2016 m.), Trieste (2017 m.), Londone (2018 m.) ir Poznanėje (2019 m.),

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. balandžio 29–30 d. vykusio Bendrųjų reikalų tarybos posėdžio išvadas dėl sąlygų taikymo siekiant parengti nuoseklią ES santykių su šalimis šiame regione strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. balandžio 29–30 d. vykusio Bendrųjų reikalų tarybos posėdžio išvadas dėl sąlygų taikymo siekiant parengti nuoseklią ES santykių su šalimis šiame regione strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 11 d. 13-os ES valstybių narių užsienio reikalų ministrų bendrą pareiškimą dėl ES įsipareigojimo vykdyti Vakarų Balkanų šalių europinę integraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 11 d. 13-os ES valstybių narių užsienio reikalų ministrų bendrą pareiškimą dėl ES įsipareigojimo vykdyti Vakarų Balkanų šalių europinę integraciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Vakarų Balkanų parlamentų pirmininkų aukščiausiojo lygio susitikimo, kurį 2020 m. sausio 28 d. sušaukė Europos Parlamento Pirmininkas ir Vakarų Balkanų parlamentų pirmininkai, bendrą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Vakarų Balkanų parlamentų pirmininkų aukščiausiojo lygio susitikimo, kurį 2020 m. sausio 28 d. sušaukė Europos Parlamento Pirmininkas ir Vakarų Balkanų parlamentų pirmininkai, bendrą deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 16 d. įvykusį neoficialų Vakarų Balkanų šalių vadovų, Europos Vadovų Tarybos pirmininko, Europos Komisijos pirmininkės, Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios Kroatijos Respublikos ministro pirmininko susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 16 d. įvykusį neoficialų Vakarų Balkanų šalių vadovų, Europos Vadovų Tarybos pirmininko, Europos Komisijos pirmininkės, Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios Kroatijos Respublikos ministro pirmininko susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 31 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliuciją „Stojimo derybų su Šiaurės Makedonija ir Albanija pradžia: būtina išsaugoti ES reputaciją ir geostrateginius interesus“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 31 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliuciją „Stojimo derybų su Šiaurės Makedonija ir Albanija pradžia: būtina išsaugoti ES reputaciją ir geostrateginius interesus“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 13 d. priimtą Europos regionų komiteto nuomonę dėl 2019 m. plėtros dokumentų rinkinio (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 13 d. priimtą Europos regionų komiteto nuomonę dėl 2019 m. plėtros dokumentų rinkinio (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Srebrenicos žudynių metinių minėjimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Srebrenicos žudynių metinių minėjimo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 27 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Pasirengimo narystei paramos priemonės (PNPP III) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 27 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Pasirengimo narystei paramos priemonės (PNPP III) (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl stojimo derybų su Šiaurės Makedonija ir Albanija pradžios (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl stojimo derybų su Šiaurės Makedonija ir Albanija pradžios (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento pozicijos dėl konferencijos dėl Europos ateities (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento pozicijos dėl konferencijos dėl Europos ateities (6),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 5 d. Tarybos išvadas dėl bendradarbiavimo su Vakarų Balkanų partneriais migracijos ir saugumo srityje stiprinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 5 d. Tarybos išvadas dėl bendradarbiavimo su Vakarų Balkanų partneriais migracijos ir saugumo srityje stiprinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikatą „Parama Vakarų Balkanų šalims kovoti su COVID-19 ir atsigauti po pandemijos“ (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikatą „Parama Vakarų Balkanų šalims kovoti su COVID-19 ir atsigauti po pandemijos“ (COM(2020)0315),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 118 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 118 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0091/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0091/2020),

| A. | kadangi plėtra yra viena iš sėkmingiausių ES strateginės politikos priemonių ir veiksmingiausia užsienio politikos priemonė, kuria padedama plėsti pagrindinių Sąjungos vertybių – pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, taikos ir gerovės puoselėjimo, lygybės, teisinės valstybės principo ir pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, taikymą visoje Europoje; |
| --- | --- |

A.

kadangi plėtra yra viena iš sėkmingiausių ES strateginės politikos priemonių ir veiksmingiausia užsienio politikos priemonė, kuria padedama plėsti pagrindinių Sąjungos vertybių – pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, taikos ir gerovės puoselėjimo, lygybės, teisinės valstybės principo ir pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, taikymą visoje Europoje;

| B. | kadangi plėtros procesas yra neatsiejama Europos integracijos dalis ir tebėra strategiškai svarbus Europos Sąjungai; |
| --- | --- |

B.

kadangi plėtros procesas yra neatsiejama Europos integracijos dalis ir tebėra strategiškai svarbus Europos Sąjungai;

| C. | kadangi pati Sąjunga politiniu, saugumo ir ekonominiu požiūriu suinteresuota užtikrinti nuopelnais pagrįstą visapusiškos Vakarų Balkanų šalių narystės ES perspektyvą; |
| --- | --- |

C.

kadangi pati Sąjunga politiniu, saugumo ir ekonominiu požiūriu suinteresuota užtikrinti nuopelnais pagrįstą visapusiškos Vakarų Balkanų šalių narystės ES perspektyvą;

| D. | kadangi narystės ES perspektyva pripažįstamas svarbiausias geopolitinis Europos žemyno suvienijimo klausimas ir ji yra pagrindinė reformų Vakarų Balkanų šalyse paskata; |
| --- | --- |

D.

kadangi narystės ES perspektyva pripažįstamas svarbiausias geopolitinis Europos žemyno suvienijimo klausimas ir ji yra pagrindinė reformų Vakarų Balkanų šalyse paskata;

| E. | kadangi Vakarų Balkanų šalys geografiniu, istoriniu ir kultūriniu požiūriu priklauso Europai ir jų integracijos į Europos Sąjungą procesas yra nepaprastai svarbus siekiant užtikrinti viso laisvo ir taikaus žemyno stabilumą ir saugumą; |
| --- | --- |

E.

kadangi Vakarų Balkanų šalys geografiniu, istoriniu ir kultūriniu požiūriu priklauso Europai ir jų integracijos į Europos Sąjungą procesas yra nepaprastai svarbus siekiant užtikrinti viso laisvo ir taikaus žemyno stabilumą ir saugumą;

| F. | kadangi ES plėtra yra dvišalis procesas, kurio metu abi šalys turi laikytis savo įsipareigojimų, pagrįstas prielaida, kad ir Europos Sąjunga, ir šalys kandidatės vykdys savo prievoles; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES plėtra yra dvišalis procesas, kurio metu abi šalys turi laikytis savo įsipareigojimų, pagrįstas prielaida, kad ir Europos Sąjunga, ir šalys kandidatės vykdys savo prievoles;

| G. | kadangi Komisijos siūloma patobulinta metodika siekiama plėtros procesui suteikti naujo dinamiškumo, taip pat iš naujo paskatinti narystės siekiančių šalių pokyčius; |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisijos siūloma patobulinta metodika siekiama plėtros procesui suteikti naujo dinamiškumo, taip pat iš naujo paskatinti narystės siekiančių šalių pokyčius;

| H. | kadangi ES – pirmaujanti investuotoja, prekybos partnerė ir paramos teikėja regione; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES – pirmaujanti investuotoja, prekybos partnerė ir paramos teikėja regione;

| I. | kadangi Europos Parlamentas savo rezoliucijose palankiai įvertino Šiaurės Makedonijos ir Albanijos padarytą pažangą; kadangi Parlamentas, atsižvelgdamas į šią pažangą, pritarė tam, kad Šiaurės Makedonijai ir Albanijai būtų teikiamas atlygis už rezultatus pagal Pasirengimo narystei paramos priemonę; |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos Parlamentas savo rezoliucijose palankiai įvertino Šiaurės Makedonijos ir Albanijos padarytą pažangą; kadangi Parlamentas, atsižvelgdamas į šią pažangą, pritarė tam, kad Šiaurės Makedonijai ir Albanijai būtų teikiamas atlygis už rezultatus pagal Pasirengimo narystei paramos priemonę;

| J. | kadangi 2020 m. Zagrebo aukščiausiojo lygio susitikime pripažinta demokratijos ir teisinės valstybės viršenybė ir ES paraginta toliau stiprinti bendradarbiavimą su šiuo regionu; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2020 m. Zagrebo aukščiausiojo lygio susitikime pripažinta demokratijos ir teisinės valstybės viršenybė ir ES paraginta toliau stiprinti bendradarbiavimą su šiuo regionu;

| K. | kadangi Europos Parlamentas apgailestavo, kad 2019 m. Europos Vadovų Taryba nepritarė tam, kad būtų pradėtos stojimo derybos su Šiaurės Makedonija ir Albanija; kadangi dėl šio nepritarimo derybų pradžiai po 2018 ir 2019 m. pateiktų Komisijos rekomendacijų, kurioms pritarė Parlamentas, sumažėjo Europos Sąjungos patikimumas, buvo prisidėta prie populizmo, nacionalizmo ir euroskeptiškumo aktyvėjimo, pakenkta šalių kandidačių įdėtoms pastangoms, iškilo grėsmė, kad susidarys politinis vakuumas, ir padrąsinti trečiųjų šalių subjektai, kurie siekia įtvirtinti politinę įtaką regione ir taip kenkia ES integracijos procesui; |
| --- | --- |

K.

kadangi Europos Parlamentas apgailestavo, kad 2019 m. Europos Vadovų Taryba nepritarė tam, kad būtų pradėtos stojimo derybos su Šiaurės Makedonija ir Albanija; kadangi dėl šio nepritarimo derybų pradžiai po 2018 ir 2019 m. pateiktų Komisijos rekomendacijų, kurioms pritarė Parlamentas, sumažėjo Europos Sąjungos patikimumas, buvo prisidėta prie populizmo, nacionalizmo ir euroskeptiškumo aktyvėjimo, pakenkta šalių kandidačių įdėtoms pastangoms, iškilo grėsmė, kad susidarys politinis vakuumas, ir padrąsinti trečiųjų šalių subjektai, kurie siekia įtvirtinti politinę įtaką regione ir taip kenkia ES integracijos procesui;

| L. | kadangi plėtros procesu skatinami ir stiprinami pajėgumai spręsti dvišalius ginčus ir siekiama sutaikyti regiono visuomenes; |
| --- | --- |

L.

kadangi plėtros procesu skatinami ir stiprinami pajėgumai spręsti dvišalius ginčus ir siekiama sutaikyti regiono visuomenes;

| M. | kadangi visos Vakarų Balkanų šalys, siekdamos stiprinti parlamentinę priežiūrą, turėtų dėti daugiau pastangų, kad įveiktų politinį susiskaldymą ir nutrauktų užsitęsusius parlamentinius boikotus; |
| --- | --- |

M.

kadangi visos Vakarų Balkanų šalys, siekdamos stiprinti parlamentinę priežiūrą, turėtų dėti daugiau pastangų, kad įveiktų politinį susiskaldymą ir nutrauktų užsitęsusius parlamentinius boikotus;

| N. | kadangi Europos Parlamentas tebėra patikimas stojimo į ES procese dalyvaujančių šalių partneris ir plėtros proceso – teigiamo Europos Sąjungos mechanizmo, kuriuo skatinamos reformos siekiant stiprinti tas šalis instituciniu bei socialiniu ir ekonominiu požiūriais jų piliečių labui, – propaguotojas; |
| --- | --- |

N.

kadangi Europos Parlamentas tebėra patikimas stojimo į ES procese dalyvaujančių šalių partneris ir plėtros proceso – teigiamo Europos Sąjungos mechanizmo, kuriuo skatinamos reformos siekiant stiprinti tas šalis instituciniu bei socialiniu ir ekonominiu požiūriais jų piliečių labui, – propaguotojas;

| O. | kadangi Salonikų darbotvarkėje ir Sofijos deklaracijoje pabrėžta, kad ypatingas dėmesys bus skirtas papildomų galimybių jaunimui kūrimui, kartu užtikrinant, kad taip būtų prisidedama prie socialinės ir ekonominės Vakarų Balkanų šalių plėtros; |
| --- | --- |

O.

kadangi Salonikų darbotvarkėje ir Sofijos deklaracijoje pabrėžta, kad ypatingas dėmesys bus skirtas papildomų galimybių jaunimui kūrimui, kartu užtikrinant, kad taip būtų prisidedama prie socialinės ir ekonominės Vakarų Balkanų šalių plėtros;

| P. | kadangi Europos Parlamentas yra įsipareigojęs stiprinti politinę ir institucinę paramą demokratinėms ir ekonominėms reformoms regione ir padėti Vakarų Balkanų šalims stojimo į ES procese; |
| --- | --- |

P.

kadangi Europos Parlamentas yra įsipareigojęs stiprinti politinę ir institucinę paramą demokratinėms ir ekonominėms reformoms regione ir padėti Vakarų Balkanų šalims stojimo į ES procese;

| Q. | kadangi 2019–2024 m. Komisijos politinėse gairėse patvirtinta Vakarų Balkanų šalių Europos perspektyva; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 2019–2024 m. Komisijos politinėse gairėse patvirtinta Vakarų Balkanų šalių Europos perspektyva;

| R. | kadangi prieš savo klausymus Europos Parlamente Komisijos pirmininkės pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis J. Borrell ir Komisijos narys O. Várhelyi įsipareigojo teikti pirmenybę plėtros procesui ir paspartinti struktūrines ir institucines reformas bei integracijos procesus Vakarų Balkanų šalyse; |
| --- | --- |

R.

kadangi prieš savo klausymus Europos Parlamente Komisijos pirmininkės pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis J. Borrell ir Komisijos narys O. Várhelyi įsipareigojo teikti pirmenybę plėtros procesui ir paspartinti struktūrines ir institucines reformas bei integracijos procesus Vakarų Balkanų šalyse;

| S. | kadangi plataus užmojo plėtros politikai reikalingas tinkamas biudžetas; kadangi Taryba turėtų suteikti pakankamai biudžeto priemonių plėtros politikai remti; |
| --- | --- |

S.

kadangi plataus užmojo plėtros politikai reikalingas tinkamas biudžetas; kadangi Taryba turėtų suteikti pakankamai biudžeto priemonių plėtros politikai remti;

| T. | kadangi ES taip pat turi stiprinti teisinės valstybės mechanizmus Sąjungos viduje ir nustatyti Konferencijos dėl Europos ateities plataus užmojo darbotvarkę; |
| --- | --- |

T.

kadangi ES taip pat turi stiprinti teisinės valstybės mechanizmus Sąjungos viduje ir nustatyti Konferencijos dėl Europos ateities plataus užmojo darbotvarkę;

| U. | kadangi Europos klestėjimas ir saugumas glaudžiai susiję su integracijos procesu ir pažanga taikos, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principui srityse Vakarų Balkanų regione ir su jo šalių ateitimi stiprioje ir reformuotoje ES; |
| --- | --- |

U.

kadangi Europos klestėjimas ir saugumas glaudžiai susiję su integracijos procesu ir pažanga taikos, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principui srityse Vakarų Balkanų regione ir su jo šalių ateitimi stiprioje ir reformuotoje ES;

| V. | kadangi 2020 m. vasario 5 d. komunikate Komisija įsipareigojo pateikti komunikatą, kuriame būtų apibrėžti pagrindinių reformų, įskaitant teisinės valstybės reformą, įgyvendinimo veiksmai; |
| --- | --- |

V.

kadangi 2020 m. vasario 5 d. komunikate Komisija įsipareigojo pateikti komunikatą, kuriame būtų apibrėžti pagrindinių reformų, įskaitant teisinės valstybės reformą, įgyvendinimo veiksmai;

| W. | kadangi ES sutelkė 3,3 mlrd. EUR kovai su koronaviruso sukelta pandemija Vakarų Balkanuose, įskaitant 38 mln. EUR skubios paramos sveikatos sektoriui, 389 mln. EUR – socialiniam ir ekonominiam atsigavimui, 750 mln. EUR – makrofinansinei paramai, 455 mln. EUR – ekonomikos atgaivinimui ir 1,7 mlrd. EUR Europos investicijų banko lengvatinių paskolų; |
| --- | --- |

W.

kadangi ES sutelkė 3,3 mlrd. EUR kovai su koronaviruso sukelta pandemija Vakarų Balkanuose, įskaitant 38 mln. EUR skubios paramos sveikatos sektoriui, 389 mln. EUR – socialiniam ir ekonominiam atsigavimui, 750 mln. EUR – makrofinansinei paramai, 455 mln. EUR – ekonomikos atgaivinimui ir 1,7 mlrd. EUR Europos investicijų banko lengvatinių paskolų;

| X. | kadangi Vakarų Balkanų šalys pasinaudojo ES civilinės saugos mechanizmu, bendru medicininės įrangos pirkimu, ES eksporto leidimų sistemos išimtimis asmeninėms apsaugos priemonėms ir „žaliaisiais koridoriais“ būtiniausioms prekėms; |
| --- | --- |

X.

kadangi Vakarų Balkanų šalys pasinaudojo ES civilinės saugos mechanizmu, bendru medicininės įrangos pirkimu, ES eksporto leidimų sistemos išimtimis asmeninėms apsaugos priemonėms ir „žaliaisiais koridoriais“ būtiniausioms prekėms;

| 1. | teikia Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai šias rekomendacijas:






  a) | remti Vakarų Balkanų šalių europinę perspektyvą ir stiprinti stojimo procesą užtikrinant, kad juo būtų sutvirtintos pagrindinės vertybės ir teisinės valstybės principas ir jis lemtų tvarius demokratinius, ekonominius bei ekologinius pokyčius ir socialinę konvergenciją, taip pat kad juo būtų užtikrinti geri kaimyniniai santykiai ir regioninis bendradarbiavimas, nes tai yra pagrindiniai plėtros ir stabilizacijos ir asociacijos proceso elementai, ir garantuojant, kad Sąjungos plėtra būtų vykdoma tuo pačiu metu diskutuojant dėl Europos ateities ir ES vidaus reformos; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

remti Vakarų Balkanų šalių europinę perspektyvą ir stiprinti stojimo procesą užtikrinant, kad juo būtų sutvirtintos pagrindinės vertybės ir teisinės valstybės principas ir jis lemtų tvarius demokratinius, ekonominius bei ekologinius pokyčius ir socialinę konvergenciją, taip pat kad juo būtų užtikrinti geri kaimyniniai santykiai ir regioninis bendradarbiavimas, nes tai yra pagrindiniai plėtros ir stabilizacijos ir asociacijos proceso elementai, ir garantuojant, kad Sąjungos plėtra būtų vykdoma tuo pačiu metu diskutuojant dėl Europos ateities ir ES vidaus reformos;

| b) | dėti daugiau pastangų stiprinant valstybių narių politinę valią tęsti plėtrą aprėpiant Vakarų Balkanų šalis, užuot leidus ES vidaus procesams užkirsti tam kelią, taip pat gerinti ES vykdomą bendros politikos regione politinį ir strateginį orientavimą; |
| --- | --- |

b)

dėti daugiau pastangų stiprinant valstybių narių politinę valią tęsti plėtrą aprėpiant Vakarų Balkanų šalis, užuot leidus ES vidaus procesams užkirsti tam kelią, taip pat gerinti ES vykdomą bendros politikos regione politinį ir strateginį orientavimą;

| c) | toliau vykdyti plėtrą, nes ji yra būtina sąlyga siekiant užtikrinti ES patikimumą, sėkmę ir įtaką regione ir už jo ribų; |
| --- | --- |

c)

toliau vykdyti plėtrą, nes ji yra būtina sąlyga siekiant užtikrinti ES patikimumą, sėkmę ir įtaką regione ir už jo ribų;

| d) | paspartinti įsipareigojusių šalių stojimo procesą tiek politiniu, tiek administraciniu požiūriu, kad būtų įgyvendintos su ES susijusios reformos; |
| --- | --- |

d)

paspartinti įsipareigojusių šalių stojimo procesą tiek politiniu, tiek administraciniu požiūriu, kad būtų įgyvendintos su ES susijusios reformos;

| e) | užtikrinti, kad taikant patobulintą metodiką būtų remiamas galutinis tikslas – visavertė narystė ES ir kad ES nustatytų nuspėjamesnes taisykles ir kriterijus, pagrįstus sąlygiškumu ir atšaukiamumu, ir juos nuosekliai taikytų, kad stojimo procesas būtų dinamiškesnis ir, taikant peržiūrėtą metodiką, būtų atkurtas jo patikimumas; |
| --- | --- |

e)

užtikrinti, kad taikant patobulintą metodiką būtų remiamas galutinis tikslas – visavertė narystė ES ir kad ES nustatytų nuspėjamesnes taisykles ir kriterijus, pagrįstus sąlygiškumu ir atšaukiamumu, ir juos nuosekliai taikytų, kad stojimo procesas būtų dinamiškesnis ir, taikant peržiūrėtą metodiką, būtų atkurtas jo patikimumas;

| f) | užtikrinti, kad didesnis dėmesys politiniam proceso pobūdžiui, kaip nurodyta Komisijos pasiūlyme dėl peržiūrėtos plėtros metodikos, nepakeistų kriterijų įgyvendinimo vertinimo ekspertų lygmeniu ir nesudarytų kliūčių ES įsipareigojimui vykdyti nuopelnais pagrįstą plėtros procesą; |
| --- | --- |

f)

užtikrinti, kad didesnis dėmesys politiniam proceso pobūdžiui, kaip nurodyta Komisijos pasiūlyme dėl peržiūrėtos plėtros metodikos, nepakeistų kriterijų įgyvendinimo vertinimo ekspertų lygmeniu ir nesudarytų kliūčių ES įsipareigojimui vykdyti nuopelnais pagrįstą plėtros procesą;

| g) | užtikrinti, kad grupuojant politikos sritis būtų padidintas reformų išsamumas, kokybė ir tvarumas ir gauta konkrečių rezultatų narystės siekiančiose šalyse, tuo pačiu metu sudarant sąlygas vienu metu vesti derybas dėl skirtingų skyrių; |
| --- | --- |

g)

užtikrinti, kad grupuojant politikos sritis būtų padidintas reformų išsamumas, kokybė ir tvarumas ir gauta konkrečių rezultatų narystės siekiančiose šalyse, tuo pačiu metu sudarant sąlygas vienu metu vesti derybas dėl skirtingų skyrių;

| h) | suteikti aiškius, skaidrius ir nuoseklius stojimo kriterijus, taip pat nuolatinę politinę ir techninę paramą viso proceso metu, be kita ko, parlamentams, kad jie galėtų vykdyti nepriklausomų priežiūros institucijų funkciją, ir pagerinti pažangos vertinimą vietoje, užtikrinant, kad kiekviena narystės siekianti šalis būtų vertinama pagal sąlygas ir nuopelnų principą; |
| --- | --- |

h)

suteikti aiškius, skaidrius ir nuoseklius stojimo kriterijus, taip pat nuolatinę politinę ir techninę paramą viso proceso metu, be kita ko, parlamentams, kad jie galėtų vykdyti nepriklausomų priežiūros institucijų funkciją, ir pagerinti pažangos vertinimą vietoje, užtikrinant, kad kiekviena narystės siekianti šalis būtų vertinama pagal sąlygas ir nuopelnų principą;

| i) | užtikrinti plėtros proceso tęstinumą, atskaitomybę, nuoseklumą ir nuspėjamumą įtvirtinant Komisijos naująją metodiką kaip pakoreguotą ilgalaikę politiką ir vengiant proceso ir jo parametrų ad hoc peržiūrų dėl bet kurioje valstybėje narėje vykstančių politinių svarstymų; užtikrinti, kad stojimo kriterijai ir parama būtų grindžiami įgyta patirtimi, kad būtų išvengta anksčiau nustatytų trūkumų ir pagerintas stojimo procesas; |
| --- | --- |

i)

užtikrinti plėtros proceso tęstinumą, atskaitomybę, nuoseklumą ir nuspėjamumą įtvirtinant Komisijos naująją metodiką kaip pakoreguotą ilgalaikę politiką ir vengiant proceso ir jo parametrų ad hoc peržiūrų dėl bet kurioje valstybėje narėje vykstančių politinių svarstymų; užtikrinti, kad stojimo kriterijai ir parama būtų grindžiami įgyta patirtimi, kad būtų išvengta anksčiau nustatytų trūkumų ir pagerintas stojimo procesas;

| j) | sudaryti palankesnes sąlygas taikyti patobulintą metodiką narystės siekiančioms šalims, kurios jau dalyvauja derybose, jei toks būtų jų pasirinkimas, kad būtų galima užtikrinti prasmingą ir ilgalaikį suderinimą su ES standartais ir normomis; |
| --- | --- |

j)

sudaryti palankesnes sąlygas taikyti patobulintą metodiką narystės siekiančioms šalims, kurios jau dalyvauja derybose, jei toks būtų jų pasirinkimas, kad būtų galima užtikrinti prasmingą ir ilgalaikį suderinimą su ES standartais ir normomis;

| k) | numatyti daugiau politinių ir ekonominių paskatų, skirtų Vakarų Balkanų šalims, ir pagerinti plėtros proceso ir politinių iniciatyvų Europos Sąjungoje suderinamumą kasmet rengiant regioninius susitikimus su Vakarų Balkanų šalių vadovais vykstant Europos Vadovų Tarybos susitikimui, užtikrinant, kad Vakarų Balkanų šalių atstovai reguliariai dalyvautų Europos Vadovų Tarybos, Politinio ir saugumo komiteto susitikimuose bei Komisijos darbo grupėse; |
| --- | --- |

k)

numatyti daugiau politinių ir ekonominių paskatų, skirtų Vakarų Balkanų šalims, ir pagerinti plėtros proceso ir politinių iniciatyvų Europos Sąjungoje suderinamumą kasmet rengiant regioninius susitikimus su Vakarų Balkanų šalių vadovais vykstant Europos Vadovų Tarybos susitikimui, užtikrinant, kad Vakarų Balkanų šalių atstovai reguliariai dalyvautų Europos Vadovų Tarybos, Politinio ir saugumo komiteto susitikimuose bei Komisijos darbo grupėse;

| l) | skatinti laipsnišką narystės siekiančių šalių integraciją į ES procesus, sektorių politiką ir programas dar prieš jų įstojimą, be kita ko, pasitelkiant tikslinę ES fondų finansinę paramą, kad piliečiai, ypač vaikai ir jaunimas, gautų apčiuopiamos naudos ir būtų išplėsta ES pasirengimo narystei parama ir dalyvavimas šiose šalyse prieš jų visapusišką narystę; |
| --- | --- |

l)

skatinti laipsnišką narystės siekiančių šalių integraciją į ES procesus, sektorių politiką ir programas dar prieš jų įstojimą, be kita ko, pasitelkiant tikslinę ES fondų finansinę paramą, kad piliečiai, ypač vaikai ir jaunimas, gautų apčiuopiamos naudos ir būtų išplėsta ES pasirengimo narystei parama ir dalyvavimas šiose šalyse prieš jų visapusišką narystę;

| m) | remti sustiprintą parlamentų vaidmenį stojimo procese pasitelkiant sukurtus forumus ir nuolat skatinti naujas iniciatyvas, pavyzdžiui, parlamentų pirmininkų aukščiausiojo lygio susitikimą, kurį 2020 m. sausio 28 d. pirmą kartą sušaukė Europos Parlamento pirmininkas ir Vakarų Balkanų parlamentų vadovai; |
| --- | --- |

m)

remti sustiprintą parlamentų vaidmenį stojimo procese pasitelkiant sukurtus forumus ir nuolat skatinti naujas iniciatyvas, pavyzdžiui, parlamentų pirmininkų aukščiausiojo lygio susitikimą, kurį 2020 m. sausio 28 d. pirmą kartą sušaukė Europos Parlamento pirmininkas ir Vakarų Balkanų parlamentų vadovai;

| n) | sudaryti palankesnes sąlygas derybose dalyvaujančių šalių parlamentų nariams glaudžiau bendrauti su Europos Parlamentu ir skatinti tokį bendravimą; |
| --- | --- |

n)

sudaryti palankesnes sąlygas derybose dalyvaujančių šalių parlamentų nariams glaudžiau bendrauti su Europos Parlamentu ir skatinti tokį bendravimą;

| o) | Vakarų Balkanų šalių atstovus įtraukti į Konferencijos dėl Europos ateities veiklą, ypatingą dėmesį skiriant jaunimo dalyvavimui; |
| --- | --- |

o)

Vakarų Balkanų šalių atstovus įtraukti į Konferencijos dėl Europos ateities veiklą, ypatingą dėmesį skiriant jaunimo dalyvavimui;

| p) | sustiprinti sąlygų mechanizmą ir primygtinai raginti užtikrinti stojimo proceso atšaukiamumą taikant objektyvius kriterijus, kai sprendžiama, ar derybos turėtų būti atidėtos arba sustabdytos; užtikrinti, kad Komisija pradėtų šias procedūras atlikusi išsamų vertinimą ir reaguodama į valstybių narių arba Europos Parlamento pasiūlymą, kartu pažymint, kad disbalanso nuostatos ir atšaukiamumo principas jau taikomas dabartinėms Serbijos ir Juodkalnijos derybų sistemoms; užtikrinti, kad sąlygų ir sustabdymo mechanizmas būtų taikomas kartu vykdant aiškią ES institucijų komunikaciją apie konkrečius galimo sustabdymo aspektus; |
| --- | --- |

p)

sustiprinti sąlygų mechanizmą ir primygtinai raginti užtikrinti stojimo proceso atšaukiamumą taikant objektyvius kriterijus, kai sprendžiama, ar derybos turėtų būti atidėtos arba sustabdytos; užtikrinti, kad Komisija pradėtų šias procedūras atlikusi išsamų vertinimą ir reaguodama į valstybių narių arba Europos Parlamento pasiūlymą, kartu pažymint, kad disbalanso nuostatos ir atšaukiamumo principas jau taikomas dabartinėms Serbijos ir Juodkalnijos derybų sistemoms; užtikrinti, kad sąlygų ir sustabdymo mechanizmas būtų taikomas kartu vykdant aiškią ES institucijų komunikaciją apie konkrečius galimo sustabdymo aspektus;

| q) | padidinti valstybių narių atsakomybę už plėtros procesą didinant teisinės valstybės ir kitų sričių ekspertų iš valstybių narių, taip pat pilietinės visuomenės ir žmogaus teisių gynėjų vietoje dalyvavimą ir gerinti pokyčių apskritai vertinimą toliau laikantis ilgalaikių objektyvių standartų ir išvengiant stojimo proceso techninių aspektų politizavimo, visų pirma remiantis Europos Tarybos ir kitų standartus nustatančių institucijų stebėjimo ataskaitomis ir rekomendacijomis; |
| --- | --- |

q)

padidinti valstybių narių atsakomybę už plėtros procesą didinant teisinės valstybės ir kitų sričių ekspertų iš valstybių narių, taip pat pilietinės visuomenės ir žmogaus teisių gynėjų vietoje dalyvavimą ir gerinti pokyčių apskritai vertinimą toliau laikantis ilgalaikių objektyvių standartų ir išvengiant stojimo proceso techninių aspektų politizavimo, visų pirma remiantis Europos Tarybos ir kitų standartus nustatančių institucijų stebėjimo ataskaitomis ir rekomendacijomis;

| r) | pripažinti, kad Berlyno procesu remiama ir papildoma ES plėtros politika ir kad jis negali būti laikomas alternatyva stojimui arba juo negali būti pakartoti veiksmai, kurių imtasi vykdant plėtrą; |
| --- | --- |

r)

pripažinti, kad Berlyno procesu remiama ir papildoma ES plėtros politika ir kad jis negali būti laikomas alternatyva stojimui arba juo negali būti pakartoti veiksmai, kurių imtasi vykdant plėtrą;

| s) | pripažinti, kad stojimo derybų su Albanija ir Šiaurės Makedonija pradžia atitinka pačios Sąjungos politinius, saugumo ir ekonominius interesus; |
| --- | --- |

s)

pripažinti, kad stojimo derybų su Albanija ir Šiaurės Makedonija pradžia atitinka pačios Sąjungos politinius, saugumo ir ekonominius interesus;

| t) | pripažinti, kad dėl Europos Vadovų Tarybos 2018 m. birželio, 2019 m. birželio ir 2019 m. spalio mėn. sprendimų nepradėti stojimo derybų su Albanija ir Šiaurės Makedonija buvo padarytas neigiamas poveikis ES vaidmeniui regione ir viešajai nuomonei stojimo į ES klausimu, nes Vakarų Balkanų šalims pasiųsta neigiama žinia, ir pripažinti, kad pradedant stojimo derybas atkuriamas pasitikėjimas procesu, kaip rekomendavo Europos Parlamentas ir Komisija; |
| --- | --- |

t)

pripažinti, kad dėl Europos Vadovų Tarybos 2018 m. birželio, 2019 m. birželio ir 2019 m. spalio mėn. sprendimų nepradėti stojimo derybų su Albanija ir Šiaurės Makedonija buvo padarytas neigiamas poveikis ES vaidmeniui regione ir viešajai nuomonei stojimo į ES klausimu, nes Vakarų Balkanų šalims pasiųsta neigiama žinia, ir pripažinti, kad pradedant stojimo derybas atkuriamas pasitikėjimas procesu, kaip rekomendavo Europos Parlamentas ir Komisija;

| u) | kuo greičiau liberalizuoti vizų režimą Kosovui, nes nuo 2018 m. liepos mėn. įvykdyti kriterijai; |
| --- | --- |

u)

kuo greičiau liberalizuoti vizų režimą Kosovui, nes nuo 2018 m. liepos mėn. įvykdyti kriterijai;

| v) | padidinti derybų dinamiškumą siekiant paspartinti Juodkalnijos ir Serbijos prisijungimą; |
| --- | --- |

v)

padidinti derybų dinamiškumą siekiant paspartinti Juodkalnijos ir Serbijos prisijungimą;

| w) | užtikrinti, kad plėtros procese pagrindinis dėmesys būtų skiriamas demokratijai, teisinės valstybės principui, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms derybas pradedant ir baigiant skyriais, susijusiais su teisminėmis institucijomis, korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, taip pat tais skyriais, kurie apima pagarbą žmogaus teisėms, įskaitant mažumų teises, žiniasklaidos ir saviraiškos laisves; |
| --- | --- |

w)

užtikrinti, kad plėtros procese pagrindinis dėmesys būtų skiriamas demokratijai, teisinės valstybės principui, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms derybas pradedant ir baigiant skyriais, susijusiais su teisminėmis institucijomis, korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, taip pat tais skyriais, kurie apima pagarbą žmogaus teisėms, įskaitant mažumų teises, žiniasklaidos ir saviraiškos laisves;

| x) | sutelkti dėmesį į institucinių ir administracinių pajėgumų stiprinimą siekiant visais lygmenimis didinti skaidrumą ir gero valdymo veiksmingumą; |
| --- | --- |

x)

sutelkti dėmesį į institucinių ir administracinių pajėgumų stiprinimą siekiant visais lygmenimis didinti skaidrumą ir gero valdymo veiksmingumą;

| y) | pasinaudoti pastaraisiais plėtros etapais įgyta patirtimi, įskaitant tai, ko buvo pasimokyta iš Vidurio Europos šalių; |
| --- | --- |

y)

pasinaudoti pastaraisiais plėtros etapais įgyta patirtimi, įskaitant tai, ko buvo pasimokyta iš Vidurio Europos šalių;

| z) | toliau bendradarbiauti su Vakarų Balkanų šalimis kovos su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu srityje; |
| --- | --- |

z)

toliau bendradarbiauti su Vakarų Balkanų šalimis kovos su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu srityje;

| aa) | užtikrinti konkretų dėmesį valstybės gebėjimų stiprinimui, teismo sprendimų įgyvendinimui, teisminėms reformoms ir pastangoms kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

aa)

užtikrinti konkretų dėmesį valstybės gebėjimų stiprinimui, teismo sprendimų įgyvendinimui, teisminėms reformoms ir pastangoms kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu;

| ab) | primygtinai reikalauti laikytis nacionalinių ir tarptautinių teismo sprendimų ir visapusiškai juos įgyvendinti, įskaitant konstitucinių teismų ir visus Europos Žmogaus Teisių Teismo, Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) ir jį pakeitusio Tarptautinio baudžiamųjų tribunolų likusių funkcijų mechanizmo (IRMCT), Kosovo specialiųjų bylų tyrimo skyriaus ir Specialiųjų bylų prokuratūros sprendimus, taip pat Europos Tarybos priežiūros įstaigų, be kita ko, Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija, rekomendacijas; |
| --- | --- |

ab)

primygtinai reikalauti laikytis nacionalinių ir tarptautinių teismo sprendimų ir visapusiškai juos įgyvendinti, įskaitant konstitucinių teismų ir visus Europos Žmogaus Teisių Teismo, Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) ir jį pakeitusio Tarptautinio baudžiamųjų tribunolų likusių funkcijų mechanizmo (IRMCT), Kosovo specialiųjų bylų tyrimo skyriaus ir Specialiųjų bylų prokuratūros sprendimus, taip pat Europos Tarybos priežiūros įstaigų, be kita ko, Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija, rekomendacijas;

| ac) | primygtinai raginti Vakarų Balkanų šalis laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų vykdant baudžiamąjį persekiojimą už karo nusikaltimus ir nustatant, koks likimas ištiko dingusius asmenis; propaguoti visapusišką bendradarbiavimą su IRMCT, Kosovo specialiųjų bylų tyrimo skyriumi ir Specialiųjų bylų prokuratūra ir aiškų vadovavimąsi TBTBJ darbu ir išvadomis, įskaitant TBTBJ darbo ir palikimo viešinimą bei platinimą piliečiams; pasmerkti visus bandymus šlovinti karo nusikaltėlius ir neigti istorinius faktus ir šiuo atžvilgiu remti faktų apie visas karo nusikaltimų ir kitų rimtų žmogaus teisių pažeidimų aukas buvusiosios Jugoslavijos teritorijoje nustatymo regioninę komisiją (RECOM iniciatyva); |
| --- | --- |

ac)

primygtinai raginti Vakarų Balkanų šalis laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų vykdant baudžiamąjį persekiojimą už karo nusikaltimus ir nustatant, koks likimas ištiko dingusius asmenis; propaguoti visapusišką bendradarbiavimą su IRMCT, Kosovo specialiųjų bylų tyrimo skyriumi ir Specialiųjų bylų prokuratūra ir aiškų vadovavimąsi TBTBJ darbu ir išvadomis, įskaitant TBTBJ darbo ir palikimo viešinimą bei platinimą piliečiams; pasmerkti visus bandymus šlovinti karo nusikaltėlius ir neigti istorinius faktus ir šiuo atžvilgiu remti faktų apie visas karo nusikaltimų ir kitų rimtų žmogaus teisių pažeidimų aukas buvusiosios Jugoslavijos teritorijoje nustatymo regioninę komisiją (RECOM iniciatyva);

| ad) | padidinti ES dalyvavimą sprendžiant neišspręstus dvišalius klausimus, skatinant gerus kaimyninius santykius ir regioninį bendradarbiavimą didinant pasitikėjimą ir vykdant tarpininkavimą ir primygtinai raginti Vakarų Balkanų šalis įsipareigoti siekti susitaikymo ir taikių ilgalaikių ginčų sprendimų; |
| --- | --- |

ad)

padidinti ES dalyvavimą sprendžiant neišspręstus dvišalius klausimus, skatinant gerus kaimyninius santykius ir regioninį bendradarbiavimą didinant pasitikėjimą ir vykdant tarpininkavimą ir primygtinai raginti Vakarų Balkanų šalis įsipareigoti siekti susitaikymo ir taikių ilgalaikių ginčų sprendimų;

| ae) | stiprinti stojimo procesą siekiant padidinti Vakarų Balkanų šalių ir valstybių narių tautų solidarumą, tuo pačiu metu gerbiant jų istoriją, kultūrą ir tradicijas; |
| --- | --- |

ae)

stiprinti stojimo procesą siekiant padidinti Vakarų Balkanų šalių ir valstybių narių tautų solidarumą, tuo pačiu metu gerbiant jų istoriją, kultūrą ir tradicijas;

| af) | remti naujai paskirtą ES specialųjį įgaliotinį Belgrado ir Prištinos dialogui ir kitiems Vakarų Balkanų regioniniams klausimams, siekiant visapusiškai normalizuoti Serbijos ir Kosovo santykius ir jo įgaliojimų laikotarpiu plėtoti gerus kaimyninius santykius regione; |
| --- | --- |

af)

remti naujai paskirtą ES specialųjį įgaliotinį Belgrado ir Prištinos dialogui ir kitiems Vakarų Balkanų regioniniams klausimams, siekiant visapusiškai normalizuoti Serbijos ir Kosovo santykius ir jo įgaliojimų laikotarpiu plėtoti gerus kaimyninius santykius regione;

| ag) | skatinti platesnę visuomenės paramą regioniniam susitaikymui, inter alia, remiant visapusišką parlamentų dalyvavimą Belgrado ir Prištinos dialoge ir siekiant tvaraus regioninio susitaikymo; |
| --- | --- |

ag)

skatinti platesnę visuomenės paramą regioniniam susitaikymui, inter alia, remiant visapusišką parlamentų dalyvavimą Belgrado ir Prištinos dialoge ir siekiant tvaraus regioninio susitaikymo;

| ah) | stiprinti ir prireikus didinti bendras ES ir Vakarų Balkanų šalių pastangas skatinti žmonių tarpusavio ryšius ir mainus, siekiant sukurti abipusiškai teigiamą jų gyventojų nuomonę vienų apie kitus; |
| --- | --- |

ah)

stiprinti ir prireikus didinti bendras ES ir Vakarų Balkanų šalių pastangas skatinti žmonių tarpusavio ryšius ir mainus, siekiant sukurti abipusiškai teigiamą jų gyventojų nuomonę vienų apie kitus;

| ai) | skatinti vienodų sąlygų kūrimą įtraukiai politinei aplinkai ir visose Vakarų Balkanų šalyse sudaryti palankesnes sąlygas pastangoms, kuriomis siekiama įveikti politinį susiskaldymą ir nutraukti užsitęsusius parlamentinius boikotus; kurti įtraukią ir konstruktyvią parlamentinę kultūrą ir stiprinti parlamentinę kontrolę bei priežiūrą; taip pat skatinti atsakingą požiūrį į atstovavimą piliečių interesams parlamentuose, siekiant skatinti demokratinę kontrolę ir kokybiškesnius teisės aktus; |
| --- | --- |

ai)

skatinti vienodų sąlygų kūrimą įtraukiai politinei aplinkai ir visose Vakarų Balkanų šalyse sudaryti palankesnes sąlygas pastangoms, kuriomis siekiama įveikti politinį susiskaldymą ir nutraukti užsitęsusius parlamentinius boikotus; kurti įtraukią ir konstruktyvią parlamentinę kultūrą ir stiprinti parlamentinę kontrolę bei priežiūrą; taip pat skatinti atsakingą požiūrį į atstovavimą piliečių interesams parlamentuose, siekiant skatinti demokratinę kontrolę ir kokybiškesnius teisės aktus;

| aj) | atkreipti dėmesį į su stojimo procesu susijusį Europos Parlamento darbą ir paramos demokratijai veiklą, įskaitant jo nuolatinių komitetų ir delegacijų veiklą, ir sudaryti jiems palankesnes sąlygas ir įtraukti nuolatinius Parlamento pranešėjus Vakarų Balkanų šalių klausimais į tikrinimo procesą ir veiksmus vietoje; |
| --- | --- |

aj)

atkreipti dėmesį į su stojimo procesu susijusį Europos Parlamento darbą ir paramos demokratijai veiklą, įskaitant jo nuolatinių komitetų ir delegacijų veiklą, ir sudaryti jiems palankesnes sąlygas ir įtraukti nuolatinius Parlamento pranešėjus Vakarų Balkanų šalių klausimais į tikrinimo procesą ir veiksmus vietoje;

| ak) | remti rinkimų reformas, kuriomis užtikrinami laisvi, sąžiningi, konkurencingi ir skaidrūs rinkimai centriniu ir vietos lygmenimis, per kuriuos nebūtų vykdomos bauginimo ir dezinformacijos kampanijos, laikantis tarptautinių standartų, įskaitant standartus dėl partijų finansavimo skaidrumo, ir tarptautinių stebėjimo misijų rekomendacijų; stebėti pažangą įgyvendinant Venecijos komisijos nuomones; prisidėti prie Europos Parlamento paramos demokratijai programų regione; |
| --- | --- |

ak)

remti rinkimų reformas, kuriomis užtikrinami laisvi, sąžiningi, konkurencingi ir skaidrūs rinkimai centriniu ir vietos lygmenimis, per kuriuos nebūtų vykdomos bauginimo ir dezinformacijos kampanijos, laikantis tarptautinių standartų, įskaitant standartus dėl partijų finansavimo skaidrumo, ir tarptautinių stebėjimo misijų rekomendacijų; stebėti pažangą įgyvendinant Venecijos komisijos nuomones; prisidėti prie Europos Parlamento paramos demokratijai programų regione;

| al) | skatinti nacionalinius parlamentus naudotis Europos Parlamento paramos demokratijai priemonėmis, pvz., Jeano Monnet dialogu ir šalių tarpusavio dialogu, kad būtų palengvintas su parlamentiniu dialogu susijęs politinis darbas ir padidinta atskaitomybė, priežiūra, demokratinė kontrolė ir teisėkūros darbo kokybė; |
| --- | --- |

al)

skatinti nacionalinius parlamentus naudotis Europos Parlamento paramos demokratijai priemonėmis, pvz., Jeano Monnet dialogu ir šalių tarpusavio dialogu, kad būtų palengvintas su parlamentiniu dialogu susijęs politinis darbas ir padidinta atskaitomybė, priežiūra, demokratinė kontrolė ir teisėkūros darbo kokybė;

| am) | stiprinti pilietinę visuomenę ir glaudžiai ją susieti su nepakeičiamos veikėjos vaidmeniu įgyvendinant demokratijos įtvirtinimo, regioninio bendradarbiavimo ir su stojimu susijusių reformų procesus, daug dėmesio skiriant proeuropietiškoms ir demokratinėms jėgoms regione; |
| --- | --- |

am)

stiprinti pilietinę visuomenę ir glaudžiai ją susieti su nepakeičiamos veikėjos vaidmeniu įgyvendinant demokratijos įtvirtinimo, regioninio bendradarbiavimo ir su stojimu susijusių reformų procesus, daug dėmesio skiriant proeuropietiškoms ir demokratinėms jėgoms regione;

| an) | užtikrinti, kad šalių kandidačių piliečiai ir visuomenė būtų glaudžiau susiję su stojimo procesu ir jis jiems duotų daugiau naudos; šiame procese ypač remti ir skatinti proeuropietiškas ir demokratines visuomenės grupes, pažiūras ir nuomones; |
| --- | --- |

an)

užtikrinti, kad šalių kandidačių piliečiai ir visuomenė būtų glaudžiau susiję su stojimo procesu ir jis jiems duotų daugiau naudos; šiame procese ypač remti ir skatinti proeuropietiškas ir demokratines visuomenės grupes, pažiūras ir nuomones;

| ao) | užtikrinti, kad imantis kiekvieno veiksmo būtų vykdomas išsamus ir visapusiškas dialogas su pilietinės visuomenės organizacijomis, akademine bendruomene ir jaunimu, pradedant ankstyvu sprendimų priėmimo etapu ir baigiant įgyvendinimo ir vertinimo etapu, ypač stengiantis neremti ir nefinansuoti esamų vietos antieuropietiškų valdžios struktūrų ar vietos struktūrų, kurių demokratinė reputacija abejotina, ir taip skatinti puoselėti ES vertybes, teisinę valstybę, vykdyti kovą su korupcija ir kurti tvirtas bei veiksmingas demokratines institucijas, kaip sėkmingo stojimo į ES pagrindą; |
| --- | --- |

ao)

užtikrinti, kad imantis kiekvieno veiksmo būtų vykdomas išsamus ir visapusiškas dialogas su pilietinės visuomenės organizacijomis, akademine bendruomene ir jaunimu, pradedant ankstyvu sprendimų priėmimo etapu ir baigiant įgyvendinimo ir vertinimo etapu, ypač stengiantis neremti ir nefinansuoti esamų vietos antieuropietiškų valdžios struktūrų ar vietos struktūrų, kurių demokratinė reputacija abejotina, ir taip skatinti puoselėti ES vertybes, teisinę valstybę, vykdyti kovą su korupcija ir kurti tvirtas bei veiksmingas demokratines institucijas, kaip sėkmingo stojimo į ES pagrindą;

| ap) | griežtai pasmerkti prieš žurnalistus ir žiniasklaidos priemones nukreiptas šmeižto kampanijas, grasinimus ir bauginimą ir primygtinai raginti ištirti tokius pažeidimus ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už juos, taip sudaryti saugias sąlygas žurnalistams ir tuo pačiu metu spręsti problemas, susijusias su koncentracija, politiniu ir ekonominiu spaudimu finansuojant žiniasklaidą ir skaidrumo dėl žiniasklaidos nuosavybės trūkumu; |
| --- | --- |

ap)

griežtai pasmerkti prieš žurnalistus ir žiniasklaidos priemones nukreiptas šmeižto kampanijas, grasinimus ir bauginimą ir primygtinai raginti ištirti tokius pažeidimus ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už juos, taip sudaryti saugias sąlygas žurnalistams ir tuo pačiu metu spręsti problemas, susijusias su koncentracija, politiniu ir ekonominiu spaudimu finansuojant žiniasklaidą ir skaidrumo dėl žiniasklaidos nuosavybės trūkumu;

| aq) | aktyviai remti ir stiprinti demokratinę, nepriklausomą ir įvairialypę žiniasklaidos aplinką, taip pat žiniasklaidos atskaitomybę ir valdymą; |
| --- | --- |

aq)

aktyviai remti ir stiprinti demokratinę, nepriklausomą ir įvairialypę žiniasklaidos aplinką, taip pat žiniasklaidos atskaitomybę ir valdymą;

| ar) | didinti paramos priemones, kuriomis būtų skatinamas atsparumas dezinformacijai ir ardomojo pobūdžio žiniasklaidos kampanijoms, įskaitant kampanijas, per kurias vykdomos užsienio įtakos operacijos ir hibridinio karo priemonėmis siekiama pakenkti Vakarų Balkanų šalių demokratiniams procesams bei suverenitetui ES vaidmeniui regione; |
| --- | --- |

ar)

didinti paramos priemones, kuriomis būtų skatinamas atsparumas dezinformacijai ir ardomojo pobūdžio žiniasklaidos kampanijoms, įskaitant kampanijas, per kurias vykdomos užsienio įtakos operacijos ir hibridinio karo priemonėmis siekiama pakenkti Vakarų Balkanų šalių demokratiniams procesams bei suverenitetui ES vaidmeniui regione;

| as) | skatinti ir aktyviai remti kovos su diskriminacija politikos įgyvendinimą ir primygtinai raginti traukti baudžiamojon atsakomybėn už neapykantos nusikaltimus; raginti sparčiau daryti pažangą siekiant lyčių lygybės ir kovojant su diskriminacija bei užtikrinant etninių, nacionalinių ir religinių mažumų atstovų, neįgaliųjų, romų ir LGBTQI + asmenų socialinę įtrauktį, ypatingą dėmesį skiriant vaikams, parengiant įtraukias politikos priemones, kuriomis būtų apsaugomos pagrindinės piliečių teisės; |
| --- | --- |

as)

skatinti ir aktyviai remti kovos su diskriminacija politikos įgyvendinimą ir primygtinai raginti traukti baudžiamojon atsakomybėn už neapykantos nusikaltimus; raginti sparčiau daryti pažangą siekiant lyčių lygybės ir kovojant su diskriminacija bei užtikrinant etninių, nacionalinių ir religinių mažumų atstovų, neįgaliųjų, romų ir LGBTQI + asmenų socialinę įtrauktį, ypatingą dėmesį skiriant vaikams, parengiant įtraukias politikos priemones, kuriomis būtų apsaugomos pagrindinės piliečių teisės;

| at) | raginti sukurti tvirtesnę teisinę sistemą, pagal kurią būtų užkertamas kelias moterų žudymui dėl lyties ir smurtui prieš moteris bei vaikus ir kitų formų smurtui šeimoje ir su juo aktyviai kovojama, be kita ko, primenant Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo įpareigojimus ir imantis reikiamų šios konvencijos ratifikavimo priemonių; užkirsti kelią prekybai žmonėmis ir kovoti su ja; |
| --- | --- |

at)

raginti sukurti tvirtesnę teisinę sistemą, pagal kurią būtų užkertamas kelias moterų žudymui dėl lyties ir smurtui prieš moteris bei vaikus ir kitų formų smurtui šeimoje ir su juo aktyviai kovojama, be kita ko, primenant Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo įpareigojimus ir imantis reikiamų šios konvencijos ratifikavimo priemonių; užkirsti kelią prekybai žmonėmis ir kovoti su ja;

| au) | pripažinti sunkumus, su kuriais susiduria Vakarų Balkanų šalys siekdamos valdyti migrantų ir pabėgėlių srautus, ir labai dideles pastangas, kurias regionas dėjo, kad suteiktų pastogę ir humanitarinę pagalbą, visų pirma padedant ES; užtikrinti veiksmingą Vakarų Balkanų šalių ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros (FRONTEX) susitarimų dėl statuso įgyvendinimą; |
| --- | --- |

au)

pripažinti sunkumus, su kuriais susiduria Vakarų Balkanų šalys siekdamos valdyti migrantų ir pabėgėlių srautus, ir labai dideles pastangas, kurias regionas dėjo, kad suteiktų pastogę ir humanitarinę pagalbą, visų pirma padedant ES; užtikrinti veiksmingą Vakarų Balkanų šalių ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros (FRONTEX) susitarimų dėl statuso įgyvendinimą;

| av) | pabrėžti, kad Vakarų Balkanų šalių indėlis saugant Europos Sąjungos išorės sieną labai svarbus, ir didinti Europos paramą sienų valdymui šiame regione; stiprinti regiono prieglobsčio sistemos pajėgumą bendradarbiaujant su Europos prieglobsčio paramos biuru (EASO) ir Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuru (UNHCR); |
| --- | --- |

av)

pabrėžti, kad Vakarų Balkanų šalių indėlis saugant Europos Sąjungos išorės sieną labai svarbus, ir didinti Europos paramą sienų valdymui šiame regione; stiprinti regiono prieglobsčio sistemos pajėgumą bendradarbiaujant su Europos prieglobsčio paramos biuru (EASO) ir Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuru (UNHCR);

| aw) | pabrėžti, koks nepaprastai svarbus yra socialinis aspektas bei socialinė ir ekonominė sanglauda, taip pat pabrėžti jiems tenkantį pagrindinį vaidmenį stojimo procese; |
| --- | --- |

aw)

pabrėžti, koks nepaprastai svarbus yra socialinis aspektas bei socialinė ir ekonominė sanglauda, taip pat pabrėžti jiems tenkantį pagrindinį vaidmenį stojimo procese;

| ax) | daugiau dėmesio skirti skurdo panaikinimui, paramai pilietinei visuomenei ir įsipareigojimų darbo teisės srityje įgyvendinimui; |
| --- | --- |

ax)

daugiau dėmesio skirti skurdo panaikinimui, paramai pilietinei visuomenei ir įsipareigojimų darbo teisės srityje įgyvendinimui;

| ay) | raginti Vakarų Balkanų šalis užtikrinti didesnes darbo ir socialines teises, skatinti augimą ir įgyvendinti socialinį ES acquis ir į derybų procesą su ES partneriais įtraukti įvairius suinteresuotuosius subjektus, pvz., profesines sąjungas, prekybos rūmus ir darbo rūmus; |
| --- | --- |

ay)

raginti Vakarų Balkanų šalis užtikrinti didesnes darbo ir socialines teises, skatinti augimą ir įgyvendinti socialinį ES acquis ir į derybų procesą su ES partneriais įtraukti įvairius suinteresuotuosius subjektus, pvz., profesines sąjungas, prekybos rūmus ir darbo rūmus;

| az) | spręsti protų nutekėjimo problemą numatant konkrečias priemones, pvz., skatinant kokybiškas ir įtraukias švietimo reformas, visų pirma profesinio rengimo ir mokymo srityje, užtikrinant, kad švietimo sektorius labiau atitiktų darbo rinkos reikalavimus ir prisidėtų kuriant ilgalaikes ir tvarias darbo vietas jaunimui; |
| --- | --- |

az)

spręsti protų nutekėjimo problemą numatant konkrečias priemones, pvz., skatinant kokybiškas ir įtraukias švietimo reformas, visų pirma profesinio rengimo ir mokymo srityje, užtikrinant, kad švietimo sektorius labiau atitiktų darbo rinkos reikalavimus ir prisidėtų kuriant ilgalaikes ir tvarias darbo vietas jaunimui;

| ba) | remti pagal Europos Parlamento Jaunųjų politikos lyderių programą veikiančią regioninio dialogo platformą „Atotrūkio mažinimas“ siekiant panaikinti jaunimo politikos, jaunimo dalyvavimo ir parlamento narių atotrūkį Vakarų Balkanų šalyse ir paskatinti konkrečius veiksmus, kuriais būtų didinamas jaunimo dalyvavimas politikoje ir į jaunimą orientuotų politikos priemonių įgyvendinimas regione; |
| --- | --- |

ba)

remti pagal Europos Parlamento Jaunųjų politikos lyderių programą veikiančią regioninio dialogo platformą „Atotrūkio mažinimas“ siekiant panaikinti jaunimo politikos, jaunimo dalyvavimo ir parlamento narių atotrūkį Vakarų Balkanų šalyse ir paskatinti konkrečius veiksmus, kuriais būtų didinamas jaunimo dalyvavimas politikoje ir į jaunimą orientuotų politikos priemonių įgyvendinimas regione;

| bb) | skatinti savanoriškos veiklos ir pilietinio dalyvavimo galimybes jaunimui ir daugiau investuoti į regiono jaunimą didinant narystės siekiančių šalių dalyvavimą esamose judumo programose, pvz., „Erasmus+“, „Kūrybiška Europa“ ir „Horizontas 2020“ ir parengiant naujas tarpregioninio judumo programas; |
| --- | --- |

bb)

skatinti savanoriškos veiklos ir pilietinio dalyvavimo galimybes jaunimui ir daugiau investuoti į regiono jaunimą didinant narystės siekiančių šalių dalyvavimą esamose judumo programose, pvz., „Erasmus+“, „Kūrybiška Europa“ ir „Horizontas 2020“ ir parengiant naujas tarpregioninio judumo programas;

| bc) | stiprinti bendradarbiavimą mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse vykdant šiuo tikslu numatytą Europos Komisijos programavimą; |
| --- | --- |

bc)

stiprinti bendradarbiavimą mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse vykdant šiuo tikslu numatytą Europos Komisijos programavimą;

| bd) | aktyviau teikti pagalbą Vakarų Balkanų šalims siekiant tobulinti jų aplinkosaugos, energijos vartojimo efektyvumo ir klimato srities įstatymus ir užtikrinti, kad jos būtų pajėgios juos įgyvendinti laikantis ES standartų bei Paryžiaus susitarimo, be kita ko, visapusiškai ir nedelsiant vykdant savo tarptautinius įsipareigojimus pagal Energijos bendrijos sutartį, susijusius su visapusišku suderinimu su Sąjungos energijos acquis ir jo įgyvendinimu; |
| --- | --- |

bd)

aktyviau teikti pagalbą Vakarų Balkanų šalims siekiant tobulinti jų aplinkosaugos, energijos vartojimo efektyvumo ir klimato srities įstatymus ir užtikrinti, kad jos būtų pajėgios juos įgyvendinti laikantis ES standartų bei Paryžiaus susitarimo, be kita ko, visapusiškai ir nedelsiant vykdant savo tarptautinius įsipareigojimus pagal Energijos bendrijos sutartį, susijusius su visapusišku suderinimu su Sąjungos energijos acquis ir jo įgyvendinimu;

| be) | raginti valdžios institucijas nedelsiant imtis taikyti oro ir vandens taršos stebėsenos, mažinimo ir prevencijos priemones; užtikrinti ex ante strateginius aplinkos vertinimus ir poveikio aplinkai vertinimus siekiant užtikrinti tvarios hidroenergijos ir turizmo vystymą, suderintą su išsaugojimo pastangomis; |
| --- | --- |

be)

raginti valdžios institucijas nedelsiant imtis taikyti oro ir vandens taršos stebėsenos, mažinimo ir prevencijos priemones; užtikrinti ex ante strateginius aplinkos vertinimus ir poveikio aplinkai vertinimus siekiant užtikrinti tvarios hidroenergijos ir turizmo vystymą, suderintą su išsaugojimo pastangomis;

| bf) | sudaryti palankesnes sąlygas regioninei energetikos integracijai, didinant įvairinimą ir energijos tiekimo šaltinių saugumą, ir plėsti energetikos infrastruktūros bei skaitmeninių tinklų jungtis; |
| --- | --- |

bf)

sudaryti palankesnes sąlygas regioninei energetikos integracijai, didinant įvairinimą ir energijos tiekimo šaltinių saugumą, ir plėsti energetikos infrastruktūros bei skaitmeninių tinklų jungtis;

| bg) | skatinti būtiną energetikos pertvarką nuo anglies ir lignito, kurie kelia didelį pavojų vietos gyventojams ir kaimyninėms šalims socialiniu ir sveikatos požiūriu, pereinant prie švaresnių atsinaujinančiųjų energijos išteklių; įtraukti Vakarų Balkanų narystės siekiančias šalis į Europos žaliojo kurso ir Teisingos pertvarkos fondo procesus; |
| --- | --- |

bg)

skatinti būtiną energetikos pertvarką nuo anglies ir lignito, kurie kelia didelį pavojų vietos gyventojams ir kaimyninėms šalims socialiniu ir sveikatos požiūriu, pereinant prie švaresnių atsinaujinančiųjų energijos išteklių; įtraukti Vakarų Balkanų narystės siekiančias šalis į Europos žaliojo kurso ir Teisingos pertvarkos fondo procesus;

| bh) | priminti, kad ES yra didžiausia užsienio investuotoja regione, 2014–2018 m. suteikusi 12,7 mlrd. EUR tiesioginių užsienio investicijų; parengti strateginį ekonomikos ir investicijų planą siekiant visame regione gerinti konkurencingumą, teisinę ir verslo aplinką, MVĮ padėtį ir darnų vystymąsi, laikantis įsipareigojimų, prisiimtų pagal Paryžiaus susitarimą ir Europos žaliąjį kursą, tuo pačiu metu pažymint, kad Vakarų Balkanų šalių augimas lėtėja po trumpalaikio investicijų atsigavimo ankstesniais metais ir kad investicijų ir eksporto indėlis į augimą mažėja; |
| --- | --- |

bh)

priminti, kad ES yra didžiausia užsienio investuotoja regione, 2014–2018 m. suteikusi 12,7 mlrd. EUR tiesioginių užsienio investicijų; parengti strateginį ekonomikos ir investicijų planą siekiant visame regione gerinti konkurencingumą, teisinę ir verslo aplinką, MVĮ padėtį ir darnų vystymąsi, laikantis įsipareigojimų, prisiimtų pagal Paryžiaus susitarimą ir Europos žaliąjį kursą, tuo pačiu metu pažymint, kad Vakarų Balkanų šalių augimas lėtėja po trumpalaikio investicijų atsigavimo ankstesniais metais ir kad investicijų ir eksporto indėlis į augimą mažėja;

| bi) | skatinti ir didinti regioninę ekonominę integraciją Vakarų Balkanų šalyse, kaip jau įgyvendinta pagal Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimą (VELPS) ir parengta pagal ES acquis, ir aktyviai remti ES ir regiono ekonominę integraciją plečiant ES politiką ir vidaus rinką į jas įtraukiant Vakarų Balkanų šalis, kaip bus įgyvendintos išankstinės sąlygos; |
| --- | --- |

bi)

skatinti ir didinti regioninę ekonominę integraciją Vakarų Balkanų šalyse, kaip jau įgyvendinta pagal Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimą (VELPS) ir parengta pagal ES acquis, ir aktyviai remti ES ir regiono ekonominę integraciją plečiant ES politiką ir vidaus rinką į jas įtraukiant Vakarų Balkanų šalis, kaip bus įgyvendintos išankstinės sąlygos;

| bj) | remti iniciatyvas, grindžiamas regioninės ekonominės erdvės daugiamečiu veiksmų planu (angl. MAP REA), kurį 2017 m. Trieste vykusiame aukščiausiojo lygio susitikime priėmė Vakarų Balkanų šalių ministrai pirmininkai ir kurio keturi ramsčiai – prekyba, investicijos, judumas ir skaitmeninė integracija – labai svarbūs regiono ekonominei plėtrai ir spartinant konvergenciją su ES; |
| --- | --- |

bj)

remti iniciatyvas, grindžiamas regioninės ekonominės erdvės daugiamečiu veiksmų planu (angl. MAP REA), kurį 2017 m. Trieste vykusiame aukščiausiojo lygio susitikime priėmė Vakarų Balkanų šalių ministrai pirmininkai ir kurio keturi ramsčiai – prekyba, investicijos, judumas ir skaitmeninė integracija – labai svarbūs regiono ekonominei plėtrai ir spartinant konvergenciją su ES;

| bk) | remti Vakarų Balkanų šalių bendradarbiavimą su tokiomis regioninėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, kaip Regioninio bendradarbiavimo taryba (RBT), Regioninis jaunimo bendradarbiavimo biuras (RYCO) ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), ir tokiomis tarptautinėmis finansų institucijomis, kaip Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB) ir Europos investicijų bankas (EIB); |
| --- | --- |

bk)

remti Vakarų Balkanų šalių bendradarbiavimą su tokiomis regioninėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, kaip Regioninio bendradarbiavimo taryba (RBT), Regioninis jaunimo bendradarbiavimo biuras (RYCO) ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), ir tokiomis tarptautinėmis finansų institucijomis, kaip Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB) ir Europos investicijų bankas (EIB);

| bl) | toliau teikti paramą ir pagalbą, kurių nedelsiant reikia, kad būtų įgyvendinti Serbijos ir Bosnijos ir Hercegovinos stojimo į Pasaulio prekybos organizaciją (PPO) procesai, teigiamai vertinant jų paraiškas dėl narystės PPO, pateiktas atitinkamai 1999 ir 2005 m., ir primenant narystės PPO svarbą siekiant atverti prekybos galimybes ir priartinant šalis kandidates prie narystės ES; |
| --- | --- |

bl)

toliau teikti paramą ir pagalbą, kurių nedelsiant reikia, kad būtų įgyvendinti Serbijos ir Bosnijos ir Hercegovinos stojimo į Pasaulio prekybos organizaciją (PPO) procesai, teigiamai vertinant jų paraiškas dėl narystės PPO, pateiktas atitinkamai 1999 ir 2005 m., ir primenant narystės PPO svarbą siekiant atverti prekybos galimybes ir priartinant šalis kandidates prie narystės ES;

| bm) | apginti Sąjungos interesus švelninant neigiamą laisvosios prekybos susitarimų su Eurazijos ekonomine sąjunga, kuriuos yra pasirašiusios narystės Europos Sąjungoje siekiančios šalys ir kurioms suteikta galimybė sudaryti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą su Europos Sąjunga, poveikį, be kita ko, peržiūrint tokioms šalims teikiamos paramos dydį; |
| --- | --- |

bm)

apginti Sąjungos interesus švelninant neigiamą laisvosios prekybos susitarimų su Eurazijos ekonomine sąjunga, kuriuos yra pasirašiusios narystės Europos Sąjungoje siekiančios šalys ir kurioms suteikta galimybė sudaryti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą su Europos Sąjunga, poveikį, be kita ko, peržiūrint tokioms šalims teikiamos paramos dydį;

| bn) | skatinti regioninį bendradarbiavimą tarp Vakarų Balkanų šalių infrastruktūros plėtros srityje; |
| --- | --- |

bn)

skatinti regioninį bendradarbiavimą tarp Vakarų Balkanų šalių infrastruktūros plėtros srityje;

| bo) | suteikti šiam regionui didelį prioritetą pagal ES strategiją dėl glaudesnių sąsajų, pabrėžiant, kad svarbu gerinti regiono transporto infrastruktūrą, visų pirma dėl jos vaidmens sudarant palankesnes sąlygas prekybai; pritarti tam, kad Vakarų Balkanų šalyse būtų tiesiami Europos geležinkelių ir greitkelių koridoriai; ragina Komisiją paspartinti investicijų į infrastruktūrą finansavimą; |
| --- | --- |

bo)

suteikti šiam regionui didelį prioritetą pagal ES strategiją dėl glaudesnių sąsajų, pabrėžiant, kad svarbu gerinti regiono transporto infrastruktūrą, visų pirma dėl jos vaidmens sudarant palankesnes sąlygas prekybai; pritarti tam, kad Vakarų Balkanų šalyse būtų tiesiami Europos geležinkelių ir greitkelių koridoriai; ragina Komisiją paspartinti investicijų į infrastruktūrą finansavimą;

| bp) | glaudžiau susieti regiono žmones ir ekonomiką su ES įtraukiant Vakarų Balkanų šalis į transeuropinį transporto tinklą (TEN-T) ir transeuropinį energetikos tinklą (TEN-E) ir padėti užtikrinti kokybiškas ir saugias transporto bei energetikos paslaugas ir gerinti infrastruktūrą ir apskritai jungtis regione, taip pat regiono ir ES jungtis, vadovaujantis Komisijos pasiūlymu dėl strateginio ekonomikos ir investicijų plano Vakarų Balkanų šalims; |
| --- | --- |

bp)

glaudžiau susieti regiono žmones ir ekonomiką su ES įtraukiant Vakarų Balkanų šalis į transeuropinį transporto tinklą (TEN-T) ir transeuropinį energetikos tinklą (TEN-E) ir padėti užtikrinti kokybiškas ir saugias transporto bei energetikos paslaugas ir gerinti infrastruktūrą ir apskritai jungtis regione, taip pat regiono ir ES jungtis, vadovaujantis Komisijos pasiūlymu dėl strateginio ekonomikos ir investicijų plano Vakarų Balkanų šalims;

| bq) | sparčiau įgyvendinti Vakarų Balkanų skaitmeninę darbotvarkę, kad piliečiai gautų skaitmeninės transformacijos teikiamos naudos; padėti regiono šalims padidinti startuolių ir MVĮ finansavimo ir plėtros galimybes; |
| --- | --- |

bq)

sparčiau įgyvendinti Vakarų Balkanų skaitmeninę darbotvarkę, kad piliečiai gautų skaitmeninės transformacijos teikiamos naudos; padėti regiono šalims padidinti startuolių ir MVĮ finansavimo ir plėtros galimybes;

| br) | parengti nuspėjamą regioninės nemokamo tarptinklinio ryšio zonos sukūrimo tvarkaraštį ir paspartinti šios zonos įgyvendinimą, taip pat toliau mažinti ryšių su ES tarifus, remiantis intensyvesniu fiziniu ir skaitmeniniu regioniniu bendradarbiavimu ir junglumu; |
| --- | --- |

br)

parengti nuspėjamą regioninės nemokamo tarptinklinio ryšio zonos sukūrimo tvarkaraštį ir paspartinti šios zonos įgyvendinimą, taip pat toliau mažinti ryšių su ES tarifus, remiantis intensyvesniu fiziniu ir skaitmeniniu regioniniu bendradarbiavimu ir junglumu;

| bs) | pagerinti Sąjungos finansavimo išorės veiksmų srityje nuoseklumą, veiksmingumą, matomumą ir skaidrumą ir taip skatinti Sąjungos vertybes, teisinę valstybę, kovą su korupcija ir tvirtų bei veiksmingų demokratinių institucijų kūrimą; prireikus suderinti Pasirengimo narystei paramos priemonės (PNPP III) finansavimą su Europos žaliojo kurso tikslais; |
| --- | --- |

bs)

pagerinti Sąjungos finansavimo išorės veiksmų srityje nuoseklumą, veiksmingumą, matomumą ir skaidrumą ir taip skatinti Sąjungos vertybes, teisinę valstybę, kovą su korupcija ir tvirtų bei veiksmingų demokratinių institucijų kūrimą; prireikus suderinti Pasirengimo narystei paramos priemonės (PNPP III) finansavimą su Europos žaliojo kurso tikslais;

| bt) | užtikrinti tinkamą, teisingą ir proporcingą, rezultatais pagrįstą ir į rezultatus orientuotą pasirengimo narystei paramą, kuri atitiktų paramos gavėjų pertvarkos poreikius ir padėtų jiems įvykdyti stojimo į ES įsipareigojimus; pirmenybę teikti konkretiems projektams, kuriuos įgyvendinant naudos gautų atitinkamų šalių gyventojai, ir padidinti naudos gavėjų gebėjimą panaudoti lėšas; |
| --- | --- |

bt)

užtikrinti tinkamą, teisingą ir proporcingą, rezultatais pagrįstą ir į rezultatus orientuotą pasirengimo narystei paramą, kuri atitiktų paramos gavėjų pertvarkos poreikius ir padėtų jiems įvykdyti stojimo į ES įsipareigojimus; pirmenybę teikti konkretiems projektams, kuriuos įgyvendinant naudos gautų atitinkamų šalių gyventojai, ir padidinti naudos gavėjų gebėjimą panaudoti lėšas;

| bu) | vykdyti glaudesnį koordinavimą ekonomikos valdymo klausimais su tarptautinėmis finansų institucijomis ir gerinti tarpusavio bendradarbiavimą siekiant racionalizuoti paramos pastangas ir išvengti finansavimo dubliavimosi; |
| --- | --- |

bu)

vykdyti glaudesnį koordinavimą ekonomikos valdymo klausimais su tarptautinėmis finansų institucijomis ir gerinti tarpusavio bendradarbiavimą siekiant racionalizuoti paramos pastangas ir išvengti finansavimo dubliavimosi;

| bv) | stiprinti makrofinansinės paramos ir pažangos kovojant su korupcija bei pagarbos teisinės valstybės principui ir žmogaus teisėms sąlygiškumą; |
| --- | --- |

bv)

stiprinti makrofinansinės paramos ir pažangos kovojant su korupcija bei pagarbos teisinės valstybės principui ir žmogaus teisėms sąlygiškumą;

| bw) | išvengti, kad būtų sumažintas bendras PNPP finansavimas, nes dėl to galėtų sulėtėti su ES susijusios reformos ir sumažėti Sąjungos pajėgumas įgyvendinti savo strateginį tikslą stabilizuoti ir transformuoti narystės siekiančias šalis ir parengti jas narystės įsipareigojimams, taip pat būtų griežtai apribota galimybė spręsti įvairias problemas, susijusias su teisine valstybe, susitaikymu, regionine integracija ir klimato kaita, tuo pačiu regionas taptų dar pažeidžiamesnis trečiųjų šalių subjektų poveikio atžvilgiu; užtikrinti, kad pilietinei visuomenei nuolat būtų teikiama tinkama parama; |
| --- | --- |

bw)

išvengti, kad būtų sumažintas bendras PNPP finansavimas, nes dėl to galėtų sulėtėti su ES susijusios reformos ir sumažėti Sąjungos pajėgumas įgyvendinti savo strateginį tikslą stabilizuoti ir transformuoti narystės siekiančias šalis ir parengti jas narystės įsipareigojimams, taip pat būtų griežtai apribota galimybė spręsti įvairias problemas, susijusias su teisine valstybe, susitaikymu, regionine integracija ir klimato kaita, tuo pačiu regionas taptų dar pažeidžiamesnis trečiųjų šalių subjektų poveikio atžvilgiu; užtikrinti, kad pilietinei visuomenei nuolat būtų teikiama tinkama parama;

| bx) | užtikrinti, kad PNPP III būtų taikoma vadovaujantis politiniais prioritetais, kurie, įgyvendinant konkrečius projektus, darytų tiesioginį poveikį piliečių gyvenimui, ir kad pasirengimo narystei finansavimas būtų skiriamas skaidriai, proporcingai ir nediskriminuojant ir būtų pagrįstas tvirtais rezultatų rodikliais, atsižvelgiant į paramą gaunančių šalių parodytą įsipareigojimą ir padarytą pažangą įgyvendinant reformas; |
| --- | --- |

bx)

užtikrinti, kad PNPP III būtų taikoma vadovaujantis politiniais prioritetais, kurie, įgyvendinant konkrečius projektus, darytų tiesioginį poveikį piliečių gyvenimui, ir kad pasirengimo narystei finansavimas būtų skiriamas skaidriai, proporcingai ir nediskriminuojant ir būtų pagrįstas tvirtais rezultatų rodikliais, atsižvelgiant į paramą gaunančių šalių parodytą įsipareigojimą ir padarytą pažangą įgyvendinant reformas;

| by) | sustiprinti į veiklos rezultatus orientuotą metodą taikant sustabdymo mechanizmą, užtikrinant suderinamumą su Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemone (KVTBP); papildyti PNPP III reglamentą reformuotu ir pagerintu „strateginiu dialogu“, užtikrinant, kad Europos Parlamentas būtų laiku informuotas ir su juo būtų laiku konsultuojamasi; |
| --- | --- |

by)

sustiprinti į veiklos rezultatus orientuotą metodą taikant sustabdymo mechanizmą, užtikrinant suderinamumą su Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemone (KVTBP); papildyti PNPP III reglamentą reformuotu ir pagerintu „strateginiu dialogu“, užtikrinant, kad Europos Parlamentas būtų laiku informuotas ir su juo būtų laiku konsultuojamasi;

| bz) | užtikrinti demokratinę atskaitomybę garantuojant visapusišką Europos Parlamento dalyvavimą vykdant PNPP III rengimo, programavimo, stebėsenos ir vertinimo kontrolę, priežiūrą ir strateginį valdymą priimant deleguotuosius aktus; |
| --- | --- |

bz)

užtikrinti demokratinę atskaitomybę garantuojant visapusišką Europos Parlamento dalyvavimą vykdant PNPP III rengimo, programavimo, stebėsenos ir vertinimo kontrolę, priežiūrą ir strateginį valdymą priimant deleguotuosius aktus;

| ca) | gerinti bendrą ES paramos regione matomumą ir informaciją apie ją stiprinant strateginę komunikaciją ir viešąją diplomatiją siekiant perteikti Sąjungos vertybes ir atkreipti dėmesį į ES finansuojamų projektų ir programų pridėtinę vertę; parengti bendrą komunikacijos strategiją bendradarbiaujant su Vakarų Balkanų šalimis; toliau didinti supratimą apie stojimo ir susivienijimo proceso visame Europos žemyne naudą; |
| --- | --- |

ca)

gerinti bendrą ES paramos regione matomumą ir informaciją apie ją stiprinant strateginę komunikaciją ir viešąją diplomatiją siekiant perteikti Sąjungos vertybes ir atkreipti dėmesį į ES finansuojamų projektų ir programų pridėtinę vertę; parengti bendrą komunikacijos strategiją bendradarbiaujant su Vakarų Balkanų šalimis; toliau didinti supratimą apie stojimo ir susivienijimo proceso visame Europos žemyne naudą;

| cb) | primygtinai reikalauti, kad narystės siekiančios šalys užtikrintų laipsnišką suderinimą su ES bendra užsienio ir saugumo politika ir bendra prekybos politika; |
| --- | --- |

cb)

primygtinai reikalauti, kad narystės siekiančios šalys užtikrintų laipsnišką suderinimą su ES bendra užsienio ir saugumo politika ir bendra prekybos politika;

| cc) | gerokai padidinti informavimą apie ES pagalbą, visų pirma apie didelę paramą, kurią ES suteikė Vakarų Balkanams kovai su COVID-19 pandemija, ir užtikrinti, kad šios pagalbos gavėjai neskleistų dezinformacijos ir neigiamos retorikos, susijusios su ES atsaku į COVID-19; |
| --- | --- |

cc)

gerokai padidinti informavimą apie ES pagalbą, visų pirma apie didelę paramą, kurią ES suteikė Vakarų Balkanams kovai su COVID-19 pandemija, ir užtikrinti, kad šios pagalbos gavėjai neskleistų dezinformacijos ir neigiamos retorikos, susijusios su ES atsaku į COVID-19;

| cd) | palankiai vertinti Vakarų Balkanų šalių bendradarbiavimą su ES vykdant bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijas; |
| --- | --- |

cd)

palankiai vertinti Vakarų Balkanų šalių bendradarbiavimą su ES vykdant bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijas;

| ce) | pasmerkti trečiųjų šalių veiksmus, kuriais siekiama destabilizuoti demokratinį valdymą Vakarų Balkanų regione ir jam pakenkti; |
| --- | --- |

ce)

pasmerkti trečiųjų šalių veiksmus, kuriais siekiama destabilizuoti demokratinį valdymą Vakarų Balkanų regione ir jam pakenkti;

| cf) | toliau bendradarbiauti kovojant su hibridinėmis grėsmėmis, įskaitant kovą su Rusijos propaganda; |
| --- | --- |

cf)

toliau bendradarbiauti kovojant su hibridinėmis grėsmėmis, įskaitant kovą su Rusijos propaganda;

| cg) | imtis tolesnių veiksmų dėl 2020 m. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo, kad būtų įvertintas ir persvarstytas plėtros procesas, jam suteikta naujo dinamizmo, taip pat suteiktas naujas postūmis narystės siekiančių šalių pokyčiams; |
| --- | --- |

cg)

imtis tolesnių veiksmų dėl 2020 m. ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo, kad būtų įvertintas ir persvarstytas plėtros procesas, jam suteikta naujo dinamizmo, taip pat suteiktas naujas postūmis narystės siekiančių šalių pokyčiams;

| ch) | skubiai įgyvendinti peržiūrėtą plėtros metodiką siekiant vėl pradėti stojimo procesą ir, remiantis Zagrebo Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimu, patvirtinti derybų programas ir sušaukti tarpvyriausybines konferencijas, skirtas pradėti stojimo derybas su Albanija ir Šiaurės Makedonija; |
| --- | --- |

ch)

skubiai įgyvendinti peržiūrėtą plėtros metodiką siekiant vėl pradėti stojimo procesą ir, remiantis Zagrebo Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimu, patvirtinti derybų programas ir sušaukti tarpvyriausybines konferencijas, skirtas pradėti stojimo derybas su Albanija ir Šiaurės Makedonija;

| ci) | pabrėžia 15 sąlygų, dėl kurių nusprendė Europos Sąjungos Taryba ir kurias Albanija turi įvykdyti prieš savo pirmąją tarpvyriausybinę konferenciją su ES valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

ci)

pabrėžia 15 sąlygų, dėl kurių nusprendė Europos Sąjungos Taryba ir kurias Albanija turi įvykdyti prieš savo pirmąją tarpvyriausybinę konferenciją su ES valstybėmis narėmis;

| cj) | toliau bendradarbiauti su Jungtine Karalyste Vakarų Balkanų šalyse, atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės ryšius su regionu, ir toliau siekti bendrų tikslų – pradedant teisinės valstybės principo skatinimu bei kova su organizuotu nusikalstamumu ir baigiant kova su terorizmu ir kitais BSGP misijų tikslais ir uždaviniais; |
| --- | --- |

cj)

toliau bendradarbiauti su Jungtine Karalyste Vakarų Balkanų šalyse, atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės ryšius su regionu, ir toliau siekti bendrų tikslų – pradedant teisinės valstybės principo skatinimu bei kova su organizuotu nusikalstamumu ir baigiant kova su terorizmu ir kitais BSGP misijų tikslais ir uždaviniais;

| ck) | stiprinti aukšto lygio politinį dialogą reguliariai rengiant ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimus; |
| --- | --- |

ck)

stiprinti aukšto lygio politinį dialogą reguliariai rengiant ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimus;

| cl) | įgyvendinti 2019 m. ES paramos teisinei valstybei kaimyninėse ir plėtros šalyse teminio vertinimo (2010–2017 m.) rekomendacijas, taip pat skubiai priimti Komisijos komunikatą, pagal kurį būtų sprendžiami rimti susirūpinimą keliantys teisinės valstybės klausimai naudojantis sąlygų taikymo ir atšaukiamumo mechanizmu; |
| --- | --- |

cl)

įgyvendinti 2019 m. ES paramos teisinei valstybei kaimyninėse ir plėtros šalyse teminio vertinimo (2010–2017 m.) rekomendacijas, taip pat skubiai priimti Komisijos komunikatą, pagal kurį būtų sprendžiami rimti susirūpinimą keliantys teisinės valstybės klausimai naudojantis sąlygų taikymo ir atšaukiamumo mechanizmu;

| cm) | imtis tolesnių veiksmų dėl visoms Vakarų Balkanų šalims suteiktos didelės paramos, kad būtų patenkinti neatidėliotini su COVID-19 susiję sveikatos ir humanitariniai poreikiai; |
| --- | --- |

cm)

imtis tolesnių veiksmų dėl visoms Vakarų Balkanų šalims suteiktos didelės paramos, kad būtų patenkinti neatidėliotini su COVID-19 susiję sveikatos ir humanitariniai poreikiai;

| cn) | toliau remti ES šalis kandidates ir potencialias šalis kandidates Vakarų Balkanuose, koordinuojant veiksmus ir švelninant socialines ir ekonomines COVID-19 protrūkio pasekmes, ir suderinti priemones su ES bendru neatidėliotinų ekonominių priemonių rinkiniu, parengtu kartu su tarptautinėmis finansų įstaigomis; |
| --- | --- |

cn)

toliau remti ES šalis kandidates ir potencialias šalis kandidates Vakarų Balkanuose, koordinuojant veiksmus ir švelninant socialines ir ekonomines COVID-19 protrūkio pasekmes, ir suderinti priemones su ES bendru neatidėliotinų ekonominių priemonių rinkiniu, parengtu kartu su tarptautinėmis finansų įstaigomis;

| co) | užtikrinti, kad dabartinė ir kitos kartos daugiametė finansinė programa kartu su Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų planu labai prisidėtų prie ekonomikos gaivinimo po COVID-19 pandemijos ir sudarytų palankesnes sąlygas ekonomikos augimui ir integracijai plėtojant tvirtesnes ir tvarias skaitmenines, energetikos ir transporto jungtis; |
| --- | --- |

co)

užtikrinti, kad dabartinė ir kitos kartos daugiametė finansinė programa kartu su Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų planu labai prisidėtų prie ekonomikos gaivinimo po COVID-19 pandemijos ir sudarytų palankesnes sąlygas ekonomikos augimui ir integracijai plėtojant tvirtesnes ir tvarias skaitmenines, energetikos ir transporto jungtis;

| cp) | užtikrinti, kad Vakarų Balkanams skirtas ekonomikos ir investicijų planas nebūtų finansuojamas daugiausia iš esamų Pasirengimo narystei paramos priemonės (PNPP) lėšų, tokiu būdu atimant lėšas iš kitų svarbių politikos sričių ir programų; šį planą visiškai suderinti su Europos žaliuoju kursu, visų pirma su ES priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslu; |
| --- | --- |

cp)

užtikrinti, kad Vakarų Balkanams skirtas ekonomikos ir investicijų planas nebūtų finansuojamas daugiausia iš esamų Pasirengimo narystei paramos priemonės (PNPP) lėšų, tokiu būdu atimant lėšas iš kitų svarbių politikos sričių ir programų; šį planą visiškai suderinti su Europos žaliuoju kursu, visų pirma su ES priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslu;

| cq) | įgyvendinant naują Išorės veiksmų garantiją ir Europos darnaus vystymosi fondą (EDVF +) pagal Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP) teikti pirmenybę Vakarų Balkanams; užtikrinti, kad bus dvigubai padidintos dotacijos, teikiamos pagal Vakarų Balkanų investicijų programą, siekiant remti privačiojo sektoriaus vystymąsi, jungtis, skaitmeninimą, žaliąją darbotvarkę ir socialines investicijas, taip pat labai padidinti finansines garantijas, siekiant remti viešąsias ir privačiąsias investicijas regione naudojant garantijų priemonę; |
| --- | --- |

cq)

įgyvendinant naują Išorės veiksmų garantiją ir Europos darnaus vystymosi fondą (EDVF +) pagal Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP) teikti pirmenybę Vakarų Balkanams; užtikrinti, kad bus dvigubai padidintos dotacijos, teikiamos pagal Vakarų Balkanų investicijų programą, siekiant remti privačiojo sektoriaus vystymąsi, jungtis, skaitmeninimą, žaliąją darbotvarkę ir socialines investicijas, taip pat labai padidinti finansines garantijas, siekiant remti viešąsias ir privačiąsias investicijas regione naudojant garantijų priemonę;

| cr) | išplėsti Europos Sąjungos solidarumo fondo, kuris jau apima visuomenės sveikatos krizes, taikymo geografinę aprėptį į ją įtraukiant visas Vakarų Balkanų šalis; |
| --- | --- |

cr)

išplėsti Europos Sąjungos solidarumo fondo, kuris jau apima visuomenės sveikatos krizes, taikymo geografinę aprėptį į ją įtraukiant visas Vakarų Balkanų šalis;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai bei narystės siekiančių šalių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL C 47, 2020 2 11, p. 15.

(2)  CDR 2727/2019.

(3)  OL C 265, 2017 8 11, p. 142.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0299.

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0050.

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0010.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2020 m. birželio 17 d., trečiadienis

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/141 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/141

---

P9_TA(2020)0132

Prašymas atšaukti Gunnaro Becko (Gunnar Beck) imunitetą

2020 m. birželio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Gunnaro Becko (Gunnar Beck) imunitetą (2019/2154(IMM))

(2021/C 362/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Vokietijos Federacinės Respublikos teisingumo ir vartotojų apsaugos ministro 2019 m. spalio 29 d. perduotą prašymą atšaukti Gunnaro Becko imunitetą, kuris susijęs su procesu Nr. 80 AR 137/19 ir kuris buvo paskelbtas 2019 m. lapkričio 25 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vokietijos Federacinės Respublikos teisingumo ir vartotojų apsaugos ministro 2019 m. spalio 29 d. perduotą prašymą atšaukti Gunnaro Becko imunitetą, kuris susijęs su procesu Nr. 80 AR 137/19 ir kuris buvo paskelbtas 2019 m. lapkričio 25 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs Gunnaro Becko paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Gunnaro Becko paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2008 m. spalio 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d., 2013 m. sausio 17 d. ir 2019 m. balandžio 30 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2008 m. spalio 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d., 2013 m. sausio 17 d. ir 2019 m. balandžio 30 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Vokietijos Federacinės Respublikos Konstitucijos 46 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vokietijos Federacinės Respublikos Konstitucijos 46 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0036/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0036/2020),

| A. | kadangi Vadovaujantis vyriausiasis Diuseldorfo prokuroras dėl galimo tyrimo dėl įtariamo piktnaudžiavimo titulais (nusikalstamos veikos, kuri apibrėžta VFR baudžiamojo kodekso 132a straipsnio 1 dalies 1 punkte ir už kurią baudžiama pagal pirmiau nurodytas nuostatas) paprašė atšaukti Europos Parlamento nario Gunnaro Becko imunitetą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Vadovaujantis vyriausiasis Diuseldorfo prokuroras dėl galimo tyrimo dėl įtariamo piktnaudžiavimo titulais (nusikalstamos veikos, kuri apibrėžta VFR baudžiamojo kodekso 132a straipsnio 1 dalies 1 punkte ir už kurią baudžiama pagal pirmiau nurodytas nuostatas) paprašė atšaukti Europos Parlamento nario Gunnaro Becko imunitetą;

| B. | kadangi šis tyrimas nėra susijęs su Gunnarui Beckui einant pareigas pareikšta nuomone ar balsavimu, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

B.

kadangi šis tyrimas nėra susijęs su Gunnarui Beckui einant pareigas pareikšta nuomone ar balsavimu, kaip numatyta Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje;

| C. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams; |
| --- | --- |

C.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie suteikiami tos valstybės parlamento nariams;

| D. | kadangi 2019 m. gegužės 26 d. rinkimų į Europos Parlamentą biuletenyje Gunnar Beck apibūdintas kaip „prof. dr. Gunnar Beck, aukštosios mokyklos docentas (vok. Hochschuldozent), ES teisės advokatas (angl. ir vok. Barrister-at-Law für EU-Recht), Noisas (Šiaurės Reinas-Vestfalija)“; kadangi 1996 m. Gunnarui Beckui Oksforde (Jungtinė Karalystė) suteiktas Oksfordo universiteto filosofijos mokslų daktaro laipsnis, o Vokietijoje šis asmuo profesoriaus pareigų nėjo ir daktaro laipsnio neįgijo; kadangi prieš Europos Parlamento pirmą mėnesinę sesiją po rinkimų Diuseldorfo prokuratūra, remdamasi pranešimais spaudoje ir pranešimais apie įtarimus įvykdžius neteisėtą veiką – piktnaudžiavus titulais, kaip tai nustatyta Vokietijos Federacinės Respublikos baudžiamojo kodekso 132a straipsnio 1 dalies 1 punkte – pradėjo tyrimą; kadangi iš karto po 2019 m. liepos 5 d. ir tikriausiai 2019 m. liepos 9 d. šis tyrimas buvo sustabdytas dėl to, kad Gunnar Beck buvo išrinktas Europos Parlamento nariu; kadangi 2019 m. rugsėjo 4 d. Vadovaujantis vyriausiasis Diuseldorfo prokuroras, siekdamas atnaujinti tyrimą dėl įtariamo piktnaudžiavimo titulais (nusikalstamos veikos, kuri apibrėžta VFR baudžiamojo kodekso 132a straipsnio 1 dalies 1 punkte), persiuntė prašymą atšaukti Gunnaro Becko imunitetą; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2019 m. gegužės 26 d. rinkimų į Europos Parlamentą biuletenyje Gunnar Beck apibūdintas kaip „prof. dr. Gunnar Beck, aukštosios mokyklos docentas (vok. Hochschuldozent), ES teisės advokatas (angl. ir vok. Barrister-at-Law für EU-Recht), Noisas (Šiaurės Reinas-Vestfalija)“; kadangi 1996 m. Gunnarui Beckui Oksforde (Jungtinė Karalystė) suteiktas Oksfordo universiteto filosofijos mokslų daktaro laipsnis, o Vokietijoje šis asmuo profesoriaus pareigų nėjo ir daktaro laipsnio neįgijo; kadangi prieš Europos Parlamento pirmą mėnesinę sesiją po rinkimų Diuseldorfo prokuratūra, remdamasi pranešimais spaudoje ir pranešimais apie įtarimus įvykdžius neteisėtą veiką – piktnaudžiavus titulais, kaip tai nustatyta Vokietijos Federacinės Respublikos baudžiamojo kodekso 132a straipsnio 1 dalies 1 punkte – pradėjo tyrimą; kadangi iš karto po 2019 m. liepos 5 d. ir tikriausiai 2019 m. liepos 9 d. šis tyrimas buvo sustabdytas dėl to, kad Gunnar Beck buvo išrinktas Europos Parlamento nariu; kadangi 2019 m. rugsėjo 4 d. Vadovaujantis vyriausiasis Diuseldorfo prokuroras, siekdamas atnaujinti tyrimą dėl įtariamo piktnaudžiavimo titulais (nusikalstamos veikos, kuri apibrėžta VFR baudžiamojo kodekso 132a straipsnio 1 dalies 1 punkte), persiuntė prašymą atšaukti Gunnaro Becko imunitetą;

| E. | kadangi Parlamento darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 8 dalyje numatyta, kad Teisės reikalų komitetas „jokiais atvejais neišsako nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar nuomonės ir veiksmai, kuriais Parlamento narys yra kaltinamas, užtraukia jam atsakomybę, net jei nagrinėdamas prašymą komitetas galėjo išsamiai susipažinti su šia byla“; |
| --- | --- |

E.

kadangi Parlamento darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 8 dalyje numatyta, kad Teisės reikalų komitetas „jokiais atvejais neišsako nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar nuomonės ir veiksmai, kuriais Parlamento narys yra kaltinamas, užtraukia jam atsakomybę, net jei nagrinėdamas prašymą komitetas galėjo išsamiai susipažinti su šia byla“;

| F. | kadangi Parlamento darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad Parlamento nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomybės garantija; |
| --- | --- |

F.

kadangi Parlamento darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad Parlamento nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomybės garantija;

| G. | kadangi Parlamento nario imuniteto paskirtis – apsaugoti Parlamentą ir jo narius nuo teisinio proceso, kai tai susiję su veikla, vykdoma einant parlamentines pareigas ir kuri negali būti atskirta nuo šių pareigų; |
| --- | --- |

G.

kadangi Parlamento nario imuniteto paskirtis – apsaugoti Parlamentą ir jo narius nuo teisinio proceso, kai tai susiję su veikla, vykdoma einant parlamentines pareigas ir kuri negali būti atskirta nuo šių pareigų;

| H. | kadangi šiuo atveju Parlamentas nenustatė, jog yra fumus persecutionis įrodymų, t. y. faktinių aspektų, kurie rodytų, jog teisinį procesą galimai ketinama vykdyti siekiant pakenkti Parlamento nario, taigi, ir Europos Parlamento, politinei veiklai; |
| --- | --- |

H.

kadangi šiuo atveju Parlamentas nenustatė, jog yra fumus persecutionis įrodymų, t. y. faktinių aspektų, kurie rodytų, jog teisinį procesą galimai ketinama vykdyti siekiant pakenkti Parlamento nario, taigi, ir Europos Parlamento, politinei veiklai;

| 1. | nusprendžia atšaukti Gunnaro Becko imunitetą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingoms Vokietijos institucijoms ir Gunnarui Beckui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra / De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; 2019 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimas Briois / Parlamentas, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/143 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/143

---

P9_TA(2020)0133

Prašymas atšaukti Guy Verhofstadto (Guy Verhofstadt) imunitetą

2020 m. birželio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Guy Verhofstadto (Guy Verhofstadt) imunitetą (2019/2149(IMM))

(2021/C 362/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Varšuvos Śródmieście rajono teismo V baudžiamųjų bylų skyriaus 2019 m. spalio 15 d. perduotą prašymą atšaukti Guy Verhofstadto imunitetą, kuris susijęs su nagrinėjama baudžiamąja byla, iškelta pateikus privatų kaltinamąjį aktą tam pačiam teismui (Nr. X K 7/18), ir kuris buvo paskelbtas 2019 m. lapkričio 13 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Varšuvos Śródmieście rajono teismo V baudžiamųjų bylų skyriaus 2019 m. spalio 15 d. perduotą prašymą atšaukti Guy Verhofstadto imunitetą, kuris susijęs su nagrinėjama baudžiamąja byla, iškelta pateikus privatų kaltinamąjį aktą tam pačiam teismui (Nr. X K 7/18), ir kuris buvo paskelbtas 2019 m. lapkričio 13 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs Guy Verhofstadto paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Guy Verhofstadto paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2008 m. spalio 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d., 2013 m. sausio 17 d. ir 2019 m. balandžio 30 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2008 m. spalio 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d., 2013 m. sausio 17 d. ir 2019 m. balandžio 30 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0037/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0037/2020),

| A. | kadangi Varšuvos Śródmieście rajono teismo V baudžiamųjų bylų skyriaus teisėjas (Lenkija) pateikė prašymą atšaukti Parlamento nario Guy Verhofstadto imunitetą dėl tam tikrų jo pareiškimų, padarytų per 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento plenarinio posėdžio diskusijas Strasbūre; kadangi minėtojo teismo nutarties motyvuose nurodoma, kad „leidimą patraukti atsakomybėn turi gauti kaltintojas, o šiuo atveju tai turi būti prokuroras“ ir „jeigu prokuroras neįstoja į šią bylą ir teismas tuo pat metu atsisako pateikti prašymą dėl minėto imuniteto atšaukimo, privatusis kaltintojas netenka galimybės įgyvendinti savo teises Europos Parlamento imunitetu saugomų asmenų atžvilgiu“, taip pat nurodoma, kad „ši nuostata [Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 12 dalis] nereiškia, kad teismas turi parengti tokį prašymą, jis turi jį tik perduoti. Taigi prašymo atšaukti Parlamento nario imunitetą pateikimas apsiriboja vien tik formaliu privataus kaltintojo prašymo perdavimu“; taigi pažymėdamas, kad minėtą prašymą atšaukti Parlamento nario imunitetą perdavė teisminė institucija, kaip numatyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 12 dalyje, tačiau vis dėlto atkreipdamas dėmesį į tai, kad pagal Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 1 dalį bet kokį prašymą atšaukti imunitetą privalo pateikti „valstybės narės kompetentinga valdžios institucija“; šios dvi sąvokos nėra tapačios; |
| --- | --- |

A.

kadangi Varšuvos Śródmieście rajono teismo V baudžiamųjų bylų skyriaus teisėjas (Lenkija) pateikė prašymą atšaukti Parlamento nario Guy Verhofstadto imunitetą dėl tam tikrų jo pareiškimų, padarytų per 2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento plenarinio posėdžio diskusijas Strasbūre; kadangi minėtojo teismo nutarties motyvuose nurodoma, kad „leidimą patraukti atsakomybėn turi gauti kaltintojas, o šiuo atveju tai turi būti prokuroras“ ir „jeigu prokuroras neįstoja į šią bylą ir teismas tuo pat metu atsisako pateikti prašymą dėl minėto imuniteto atšaukimo, privatusis kaltintojas netenka galimybės įgyvendinti savo teises Europos Parlamento imunitetu saugomų asmenų atžvilgiu“, taip pat nurodoma, kad „ši nuostata [Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 12 dalis] nereiškia, kad teismas turi parengti tokį prašymą, jis turi jį tik perduoti. Taigi prašymo atšaukti Parlamento nario imunitetą pateikimas apsiriboja vien tik formaliu privataus kaltintojo prašymo perdavimu“; taigi pažymėdamas, kad minėtą prašymą atšaukti Parlamento nario imunitetą perdavė teisminė institucija, kaip numatyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 12 dalyje, tačiau vis dėlto atkreipdamas dėmesį į tai, kad pagal Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 1 dalį bet kokį prašymą atšaukti imunitetą privalo pateikti „valstybės narės kompetentinga valdžios institucija“; šios dvi sąvokos nėra tapačios;

| B. | kadangi privataus kaltintojo įgalioto atstovo teismui pateiktu privačiu kaltinamuoju aktu Guy Verhofstadt buvo apkaltintas tuo, kad, veikdamas netiesiogine tyčia, įžeidė privatų kaltintoją; kadangi savo kalboje, pasakytoje per plenarinio posėdžio diskusijas dėl teisinės valstybės ir demokratijos padėties Lenkijoje, kurios buvo nušviestos žiniasklaidoje, Guy Verhofstad pavadino Varšuvoje vykusių 2017 m. Nepriklausomybės eitynių dalyvius „fašistais, neonaciais ir baltaisiais suprematistais“ (originalo anglų kalba: fascists, neo-Nazis, white supremacists); kadangi privatusis kaltintojas dalyvavo šiose eitynėse; |
| --- | --- |

B.

kadangi privataus kaltintojo įgalioto atstovo teismui pateiktu privačiu kaltinamuoju aktu Guy Verhofstadt buvo apkaltintas tuo, kad, veikdamas netiesiogine tyčia, įžeidė privatų kaltintoją; kadangi savo kalboje, pasakytoje per plenarinio posėdžio diskusijas dėl teisinės valstybės ir demokratijos padėties Lenkijoje, kurios buvo nušviestos žiniasklaidoje, Guy Verhofstad pavadino Varšuvoje vykusių 2017 m. Nepriklausomybės eitynių dalyvius „fašistais, neonaciais ir baltaisiais suprematistais“ (originalo anglų kalba: fascists, neo-Nazis, white supremacists); kadangi privatusis kaltintojas dalyvavo šiose eitynėse;

| C. | kadangi minėtaisiais žodžiais Guy Verhofstadt, kaip įtariama, viešai įžeidė privatų kaltintoją jam nedalyvaujant ir, kaip įtariama, jį apkaltino dėl savybių, kurios menkina nukentėjusiojo įvaizdį visuomenėje, o tai, pasak privačiojo kaltintojo, gali pakirsti pasitikėjimą juo, kuris būtinas jam einant pareigas, dirbant savo darbą arba užsiimant savo veikla, t. y. įvykdė veiką, numatytą Lenkijos Baudžiamojo kodekso 216 straipsnio 2 dalyje, 212 straipsnio 2 dalyje ir 11 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

C.

kadangi minėtaisiais žodžiais Guy Verhofstadt, kaip įtariama, viešai įžeidė privatų kaltintoją jam nedalyvaujant ir, kaip įtariama, jį apkaltino dėl savybių, kurios menkina nukentėjusiojo įvaizdį visuomenėje, o tai, pasak privačiojo kaltintojo, gali pakirsti pasitikėjimą juo, kuris būtinas jam einant pareigas, dirbant savo darbą arba užsiimant savo veikla, t. y. įvykdė veiką, numatytą Lenkijos Baudžiamojo kodekso 216 straipsnio 2 dalyje, 212 straipsnio 2 dalyje ir 11 straipsnio 2 dalyje;

| D. | kadangi Parlamento nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomybės garantija; |
| --- | --- |

D.

kadangi Parlamento nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomybės garantija;

| E. | kadangi, viena vertus, Parlamentas negali būti prilyginamas teismui ir, kita vertus, Parlamento narys, vykstant imuniteto atšaukimo procedūrai, negali būti laikomas kaltinamuoju (2); |
| --- | --- |

E.

kadangi, viena vertus, Parlamentas negali būti prilyginamas teismui ir, kita vertus, Parlamento narys, vykstant imuniteto atšaukimo procedūrai, negali būti laikomas kaltinamuoju (2);

| F. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje numatoma, kad Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo; |
| --- | --- |

F.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 straipsnyje numatoma, kad Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo;

| G. | kadangi Guy Verhofstadt padarė minėtus pareiškimus Europos Parlamento plenarinėje sesijoje būdamas pačioje plenarinių posėdžių salėje ir vykdydamas savo, kaip Europos Parlamento nario, pareigas; |
| --- | --- |

G.

kadangi Guy Verhofstadt padarė minėtus pareiškimus Europos Parlamento plenarinėje sesijoje būdamas pačioje plenarinių posėdžių salėje ir vykdydamas savo, kaip Europos Parlamento nario, pareigas;

| H. | kadangi Guy Verhofstadto pareiškimai yra padaryti vykdant jo, kaip Parlamento nario, pareigas ir susiję su jo veikla Europos Parlamente; |
| --- | --- |

H.

kadangi Guy Verhofstadto pareiškimai yra padaryti vykdant jo, kaip Parlamento nario, pareigas ir susiję su jo veikla Europos Parlamente;

| 1. | nusprendžia neatšaukti Guy Verhofstadto imuniteto; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingai Lenkijos Respublikos institucijai ir Guy Verhofstadtui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra / De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23. 2019 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo sprendimas Briois / Parlamentas, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

(2)  2019 m. gruodžio 19 d. Teisingumo Teismo (didžiosios kolegijos) sprendimas byloje Oriol Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2020 m. birželio 17 d., trečiadienis

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/145 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/145

---

P9_TA(2020)0130

Sistemos tvariam finansavimui palengvinti sukūrimas ***II

2020 m. birželio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (05639/2/2020 – C9-0132/2020 – 2018/0178(COD)

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2021/C 362/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05639/2/2020– C9-0132/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05639/2/2020– C9-0132/2020),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0353) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0353) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingi komitetai patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingi komitetai patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 58 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 58 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0107/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0107/2020),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 103.

(2)  OL C 86, 2019 3 7, p. 24.

(3)  2019 3 28 priimti tekstai, P8_TA(2019)0325.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/146 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/146

---

P9_TA(2020)0131

Bendrijos migracijos statistika ir tarptautinės apsaugos statistika ***II

2020 m. birželio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 862/2007 dėl Bendrijos migracijos statistikos ir tarptautinės apsaugos statistikos (15300/1/2019 – C9-0102/2020 – 2018/0154(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2021/C 362/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (15300/1/2019 – C9-0102/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (15300/1/2019 – C9-0102/2020),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0307) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0307) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0108/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0108/2020),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  2019 4 16 priimti tekstai, P8_TA(2019)0359.

---

2020 m. birželio 18 d., ketvirtadienis

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/147 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/147

---

P9_TA(2020)0134

Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolas (2019–2024 m.) ***

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo (2019–2024 m.) sudarymo projekto (08662/1/2019 – C9-0004/2019 – 2019/0078(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2021/C 362/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08662/1/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08662/1/2019),

| — | atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolą (2019–2024 m.) (08668/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolą (2019–2024 m.) (08668/2019),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 7 dalį (C9-0004/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 7 dalį (C9-0004/2019),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 18 d. ne teisėkūros rezoliuciją (1) dėl sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 18 d. ne teisėkūros rezoliuciją (1) dėl sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A9-0024/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A9-0024/2020),

| 1. | pritaria Protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Žaliojo Kyšulio Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0135.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/148 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/148

---

P9_TA(2020)0135

Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolas (2019–2024 m.) (rezoliucija)

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo (2019–2024 m.) sudarymo projekto (08662/2019 – C9-0004/2019 – 2019/0078M(NLE))

(2021/C 362/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08662/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08662/2019),

| — | atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolą (2019–2024 m.) (08668/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolą (2019–2024 m.) (08668/2019),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 43 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0004/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 43 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0004/2019),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 18 d. teisėkūros rezoliuciją (1) dėl sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 18 d. teisėkūros rezoliuciją (1) dėl sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (2) 31 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (2) 31 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją dėl bendrų taisyklių siekiant taikyti BŽP išorės aspektą, įskaitant žvejybos susitarimus (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją dėl bendrų taisyklių siekiant taikyti BŽP išorės aspektą, įskaitant žvejybos susitarimus (3),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario mėn. galutinę ataskaitą „Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo ex post ir ex ante vertinimo tyrimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario mėn. galutinę ataskaitą „Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo ex post ir ex ante vertinimo tyrimas“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0023/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0023/2020),

| A. | kadangi Komisija ir Žaliojo Kyšulio vyriausybė derėjosi dėl naujo tausios žvejybos partnerystės susitarimo (ES ir Žaliojo Kyšulio tausios žvejybos partnerystės susitarimo) ir jo įgyvendinimo protokolo penkerių metų laikotarpiui; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija ir Žaliojo Kyšulio vyriausybė derėjosi dėl naujo tausios žvejybos partnerystės susitarimo (ES ir Žaliojo Kyšulio tausios žvejybos partnerystės susitarimo) ir jo įgyvendinimo protokolo penkerių metų laikotarpiui;

| B. | kadangi bendras ES ir Žaliojo Kyšulio tausios žvejybos partnerystės susitarimo tikslas – plėtoti ES ir Žaliojo Kyšulio bendradarbiavimą žuvininkystės srityje atsižvelgiant į abiejų šalių interesus, skatinant darnios žuvininkystės politiką ir tausų žvejybos išteklių naudojimą Žaliojo Kyšulio išskirtinėje ekonominėje zonoje (IEZ); |
| --- | --- |

B.

kadangi bendras ES ir Žaliojo Kyšulio tausios žvejybos partnerystės susitarimo tikslas – plėtoti ES ir Žaliojo Kyšulio bendradarbiavimą žuvininkystės srityje atsižvelgiant į abiejų šalių interesus, skatinant darnios žuvininkystės politiką ir tausų žvejybos išteklių naudojimą Žaliojo Kyšulio išskirtinėje ekonominėje zonoje (IEZ);

| C. | kadangi pagal ankstesnį ES ir Žaliojo Kyšulio tausios žvejybos partnerystės susitarimą numatytų žvejybos galimybių panaudota 58–68 proc.: žvejybos gaubiamaisiais tinklais laivai gerai išnaudojo galimybes, o žvejybos ūdomis ir kartinėmis ūdomis laivai turimomis galimybėmis naudojosi ne tiek daug; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal ankstesnį ES ir Žaliojo Kyšulio tausios žvejybos partnerystės susitarimą numatytų žvejybos galimybių panaudota 58–68 proc.: žvejybos gaubiamaisiais tinklais laivai gerai išnaudojo galimybes, o žvejybos ūdomis ir kartinėmis ūdomis laivai turimomis galimybėmis naudojosi ne tiek daug;

| D. | kadangi rykliai sudaro 20 proc. laimikio, tačiau mokslinių duomenų trūkumas reiškia, kad bendras skaičius gali būti netikslus ir gali būti daug didesnis; |
| --- | --- |

D.

kadangi rykliai sudaro 20 proc. laimikio, tačiau mokslinių duomenų trūkumas reiškia, kad bendras skaičius gali būti netikslus ir gali būti daug didesnis;

| E. | kadangi ES ir Žaliojo Kyšulio tausios žvejybos partnerystės susitarimas turėtų skatinti veiksmingesnį darnų Žaliojo Kyšulio žvejų bendruomenių ir atitinkamų pramonės šakų bei veiklos, įskaitant žuvininkystės mokslą, vystymąsi; kadangi pagal protokolą teikiama parama turi atitikti nacionalinius plėtros planus ir Mėlynojo augimo veiksmų planą, kuriais turi būti siekiama vystymosi neviršijant ekologinių galimybių ir kurie parengti kartu su Jungtinėmis Tautomis, siekiant padidinti gamybą šiame sektoriuje ir didinti jo profesionalumą, kad būtų patenkinti vietos gyventojų maisto ir užimtumo poreikiai; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES ir Žaliojo Kyšulio tausios žvejybos partnerystės susitarimas turėtų skatinti veiksmingesnį darnų Žaliojo Kyšulio žvejų bendruomenių ir atitinkamų pramonės šakų bei veiklos, įskaitant žuvininkystės mokslą, vystymąsi; kadangi pagal protokolą teikiama parama turi atitikti nacionalinius plėtros planus ir Mėlynojo augimo veiksmų planą, kuriais turi būti siekiama vystymosi neviršijant ekologinių galimybių ir kurie parengti kartu su Jungtinėmis Tautomis, siekiant padidinti gamybą šiame sektoriuje ir didinti jo profesionalumą, kad būtų patenkinti vietos gyventojų maisto ir užimtumo poreikiai;

| F. | kadangi pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą taip pat turėtų būti remiami ES įsipareigojimai pagal tarptautinius susitarimus, konkrečiai, Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslai (DVT), ypač 14-asis DVT, ir kadangi visi ES veiksmai, įskaitant tausios žvejybos partnerystės susitarimą, turi padėti siekti šių tikslų; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą taip pat turėtų būti remiami ES įsipareigojimai pagal tarptautinius susitarimus, konkrečiai, Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslai (DVT), ypač 14-asis DVT, ir kadangi visi ES veiksmai, įskaitant tausios žvejybos partnerystės susitarimą, turi padėti siekti šių tikslų;

| G. | kadangi ES per Europos plėtros fondą skiria Žaliajam Kyšuliui 55 mln. EUR daugiametį biudžetą ir daugiausia jo lėšų skiria vienam pagrindiniam sektoriui – gero valdymo ir vystymosi sutarčiai; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES per Europos plėtros fondą skiria Žaliajam Kyšuliui 55 mln. EUR daugiametį biudžetą ir daugiausia jo lėšų skiria vienam pagrindiniam sektoriui – gero valdymo ir vystymosi sutarčiai;

| H. | kadangi tausios žvejybos partnerystės susitarimas turėtų prisidėti prie Žaliojo Kyšulio žuvininkystės sektoriaus skatinimo ir plėtros ir kadangi reikia pastatyti arba atnaujinti pagrindinę infrastruktūrą, pvz., uostus, iškrovimo vietas, sandėlius ir perdirbimo įrenginius; |
| --- | --- |

H.

kadangi tausios žvejybos partnerystės susitarimas turėtų prisidėti prie Žaliojo Kyšulio žuvininkystės sektoriaus skatinimo ir plėtros ir kadangi reikia pastatyti arba atnaujinti pagrindinę infrastruktūrą, pvz., uostus, iškrovimo vietas, sandėlius ir perdirbimo įrenginius;

| I. | kadangi Europos Parlamentas turi būti nedelsiant visapusiškai informuojamas visais su protokolu ir jo atnaujinimu susijusių procedūrų etapais; |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos Parlamentas turi būti nedelsiant visapusiškai informuojamas visais su protokolu ir jo atnaujinimu susijusių procedūrų etapais;

| 1. | mano, kad ES ir Žaliojo Kyšulio tausios žvejybos partnerystės susitarimu turėtų būti siekiama dviejų vienodos svarbos tikslų: 1) suteikti žvejybos galimybių ES laivams Žaliojo Kyšulio IEZ remiantis patikimiausia turima moksline informacija ir rekomendacijomis ir nepažeidžiant regioninių organizacijų, kurioms priklauso Žaliasis Kyšulys, ypač Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT), priimtų išsaugojimo ir valdymo priemonių, taip pat neviršijant turimų perteklinių išteklių kiekių; ir 2) skatinti tolesnį ES ir Žaliojo Kyšulio ekonominį, finansinį, techninį ir mokslinį bendradarbiavimą tausios žvejybos ir racionalaus Žaliojo Kyšulio IEZ žvejybos išteklių naudojimo srityje, sykiu nepažeidžiant Žaliojo Kyšulio suverenių galimybių ir strategijų, susijusių su jo paties vystymusi; taip pat mano, kad, atsižvelgiant į didelę jūrų biologijos Žaliojo Kyšulio vandenyse vertę, susitarimu turėtų būti užtikrinta, kad būtų priimtos priemonės, kuriomis būtų mažinamas atsitiktinės ES laivų žvejybos mastas Žaliojo Kyšulio IEZ; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad reikėtų imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad nebūtų viršytas susitarime nustatytas orientacinis kiekis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į 2018 m. gegužės mėn. atliktų 2014–2018 m. ES ir Žaliojo Kyšulio tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolo retrospektyvaus ir perspektyvinio vertinimų rezultatus, pagal kuriuos teigiama, kad protokolas apskritai pasirodė esąs veiksmingas, efektyvus, tinkamas atsižvelgiant į susijusius interesus ir suderinamas su Žaliojo Kyšulio sektorių politika, labai gerai suinteresuotųjų subjektų priimamas, ir į tai, kad tuose vertinimuose rekomenduojama sudaryti naują protokolą; pabrėžia, kad yra galimybių padaryti veiksmingesnę pažangą ES ir Žaliojo Kyšulio bendradarbiavimo žuvininkystės srityje klausimais, ir mano, kad naujasis protokolas, įgyvendinant šį susitarimą, turėtų apimti daugiau nei ankstesni protokolai, ypač kalbant apie paramą vystymuisi Žaliojo Kyšulio žuvininkystės sektoriuje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teigia, kad reikia daryti didelę pažangą plėtojant Žaliojo Kyšulio žuvininkystės sektorių, be kita ko, žvejybos pramonę ir su juo susijusią veiklą, ir ragina Komisiją imtis visų būtinų priemonių, įskaitant galimą sektoriaus paramai skirtos susitarimo dalies persvarstymą ir paramos padidinimą, taip pat sudaryti sąlygas tam, kad didėtų tos paramos įsisavinimo lygis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad ES ir Žaliojo Kyšulio tausios žvejybos partnerystės susitarimo tikslai nebus pasiekti, jei nebus prisidėta prie Žaliajame Kyšulyje liekančios pridėtinės vertės, sukuriamos naudojant jo žvejybos išteklius, padidinimo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad ES ir Žaliojo Kyšulio tausios žvejybos partnerystės susitarimas ir jo protokolas turi būti suderinti su nacionaliniais vystymosi planais ir Mėlynojo augimo planu, siekiant plėtoti Žaliojo Kyšulio žuvininkystės sektorių neviršijant ekologinių galimybių, nes tai yra prioritetinės ES paramos sritys, kurioms turi būti sutelkta būtina techninė ir finansinė parama, ir visų pirma jie turėtų:






  — | stiprinti institucinį pajėgumą ir gerinti valdymą: rengiant teisės aktus, kuriant valdymo planus ir remiant minėtų teisės aktų ir valdymo planų įgyvendinimą; |
| --- | --- | --- |

6.

—

stiprinti institucinį pajėgumą ir gerinti valdymą: rengiant teisės aktus, kuriant valdymo planus ir remiant minėtų teisės aktų ir valdymo planų įgyvendinimą;

| — | griežtinti stebėjimą, kontrolę ir priežiūrą Žaliojo Kyšulio IEZ ir aplinkiniuose rajonuose; |
| --- | --- |

—

griežtinti stebėjimą, kontrolę ir priežiūrą Žaliojo Kyšulio IEZ ir aplinkiniuose rajonuose;

| — | stiprinti kovos su neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos veikla priemones, taip pat vidaus vandenyse; |
| --- | --- |

—

stiprinti kovos su neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos veikla priemones, taip pat vidaus vandenyse;

| — | stiprinti partnerystę su kitomis valstybėmis, suinteresuotomis žvejybos veikla Žaliojo Kyšulio IEZ, t. y. sudaryti žvejybos susitarimus, ir užtikrinti skaidrumą – skelbti jų turinį ir priimti regioninę programą, pagal kurią būtų mokomi ir siunčiami stebėtojai; |
| --- | --- |

—

stiprinti partnerystę su kitomis valstybėmis, suinteresuotomis žvejybos veikla Žaliojo Kyšulio IEZ, t. y. sudaryti žvejybos susitarimus, ir užtikrinti skaidrumą – skelbti jų turinį ir priimti regioninę programą, pagal kurią būtų mokomi ir siunčiami stebėtojai;

| — | remti duomenų rinkimo programos sukūrimą ir tobulinimą, kad Žaliojo Kyšulio valdžios institucijos turėtų žinių apie turimus išteklius, ir remti mokslinį išteklių vertinimą, po kurio būtų priimami sprendimai remiantis patikimiausiomis turimomis mokslo žiniomis; |
| --- | --- |

—

remti duomenų rinkimo programos sukūrimą ir tobulinimą, kad Žaliojo Kyšulio valdžios institucijos turėtų žinių apie turimus išteklius, ir remti mokslinį išteklių vertinimą, po kurio būtų priimami sprendimai remiantis patikimiausiomis turimomis mokslo žiniomis;

| — | sudaryti sąlygas statyti ir (arba) renovuoti pagrindinę žuvininkystės ir su ja susijusios veiklos infrastruktūrą, pavyzdžiui, iškrovimo krantines ir uostus (pramoninius ir smulkiosios žvejybos, pavyzdžiui, Mindelo uoste, San Vičentės saloje), žuvų sandėliavimo ir perdirbimo įrenginius, turgus, platinimo ir prekybos infrastruktūrą ir kokybės tyrimų laboratorijas; |
| --- | --- |

—

sudaryti sąlygas statyti ir (arba) renovuoti pagrindinę žuvininkystės ir su ja susijusios veiklos infrastruktūrą, pavyzdžiui, iškrovimo krantines ir uostus (pramoninius ir smulkiosios žvejybos, pavyzdžiui, Mindelo uoste, San Vičentės saloje), žuvų sandėliavimo ir perdirbimo įrenginius, turgus, platinimo ir prekybos infrastruktūrą ir kokybės tyrimų laboratorijas;

| — | remti ir gerinti visų darbuotojų, ypač moterų, darbo sąlygas visuose su žvejyba susijusios veiklos sektoriuose, įskaitant ne tik prekybą, bet ir pertvarką, žuvininkystės valdymą ir mokslą; |
| --- | --- |

—

remti ir gerinti visų darbuotojų, ypač moterų, darbo sąlygas visuose su žvejyba susijusios veiklos sektoriuose, įskaitant ne tik prekybą, bet ir pertvarką, žuvininkystės valdymą ir mokslą;

| — | remti mokslines žinias, būtinas saugomoms jūrų teritorijoms nustatyti, įskaitant jų įgyvendinimą, stebėseną ir kontrolę; |
| --- | --- |

—

remti mokslines žinias, būtinas saugomoms jūrų teritorijoms nustatyti, įskaitant jų įgyvendinimą, stebėseną ir kontrolę;

| — | kuo labiau mažinti pažeidžiamų rūšių, pavyzdžiui, jūrų vėžlių, priegaudą; |
| --- | --- |

—

kuo labiau mažinti pažeidžiamų rūšių, pavyzdžiui, jūrų vėžlių, priegaudą;

| — | sudaryti sąlygas stiprinti organizacijas, atstovaujančias žuvininkystės sektoriuje dirbančioms moterims ir vyrams, ypač mažos apimties smulkiosios žvejybos organizacijas, ir taip padėti stiprinti techninius, valdymo ir derybų pajėgumus; |
| --- | --- |

—

sudaryti sąlygas stiprinti organizacijas, atstovaujančias žuvininkystės sektoriuje dirbančioms moterims ir vyrams, ypač mažos apimties smulkiosios žvejybos organizacijas, ir taip padėti stiprinti techninius, valdymo ir derybų pajėgumus;

| — | padėti steigti ir (arba) rekonstruoti pagrindinio ir profesinio mokymo centrus ir taip gerinti žvejų, jūrininkų ir žvejybos bei kitos su mėlynąja ekonomika susijusios veikos sektoriuose dirbančių moterų kvalifikaciją; |
| --- | --- |

—

padėti steigti ir (arba) rekonstruoti pagrindinio ir profesinio mokymo centrus ir taip gerinti žvejų, jūrininkų ir žvejybos bei kitos su mėlynąja ekonomika susijusios veikos sektoriuose dirbančių moterų kvalifikaciją;

| — | stiprinti priemones, kuriomis jaunimas būtų skatinamas užsiimti žvejyba; |
| --- | --- |

—

stiprinti priemones, kuriomis jaunimas būtų skatinamas užsiimti žvejyba;

| — | didinti mokslinių tyrimų pajėgumus ir gebėjimą stebėti žvejybos išteklius ir jūros aplinką; |
| --- | --- |

—

didinti mokslinių tyrimų pajėgumus ir gebėjimą stebėti žvejybos išteklius ir jūros aplinką;

| — | bendrai gerinti jūrų išteklių tvarumą; |
| --- | --- |

—

bendrai gerinti jūrų išteklių tvarumą;

| 7. | palankiai vertina tai, kad susitarimas neapima smulkiųjų pelaginių žuvų, kurios yra labai svarbios vietos gyventojams ir kurių ištekliai nėra pertekliniai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reiškia susirūpinimą dėl galimo neigiamo žvejybos veiklos poveikio ryklių populiacijai Žaliojo Kyšulio IEZ; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad būtinas išsamesnis naudos, kurią protokolo įgyvendinimas duoda vietos ekonomikai (užimtumui, infrastruktūrai, pažangai socialinėje srityje), įvertinimas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad pageidautina gerinti duomenų apie visą laimikį (tikslinių rūšių gyvūnus ir priegaudą) ir duomenų apie žvejybos išteklių išsaugojimo būklę, taip pat duomenų apie žvejybos poveikį jūros aplinkai, kiekį ir tikslumą ir gerinti paramos sektoriui finansavimo panaudojimą, kad būtų galima tiksliau įvertinti susitarimo poveikį jūrų ekosistemai, žvejybos ištekliams ir vietos bendruomenėms, įskaitant socialinį ir ekonominį poveikį; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad, atsižvelgiant į galimą žvejybos veiklos nutraukimą arba apribojimų nustatymą, pirmiausia reikėtų atsižvelgti į vietos žvejybos poreikius, remiantis patikimomis mokslinėmis rekomendacijomis, siekiant užtikrinti, kad ištekliai būtų tvarūs; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją ir Žaliojo Kyšulio valdžios institucijas gerinti duomenų apie išteklius rinkimą ir jų stebėseną, atsižvelgiant į peržvejojimą ir ypatingą dėmesį skiriant rykliams; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją ir valstybes nares vykdant savo bendradarbiavimo ir oficialios paramos vystymuisi politiką, skirtą Žaliajam Kyšuliui, atsižvelgti į tai, kad Europos plėtros fondas ir šiame tausios žvejybos partnerystės susitarime numatyta parama sektoriui turėtų papildyti vienas kitą, kad būtų prisidėta prie vietos žvejybos sektoriaus stiprinimo ir užtikrinta, kad šalis turėtų visapusiškas suverenumo teises į savo pačios išteklius; primygtinai ragina Komisiją, pasinaudojant Europos plėtros fondu ir kitomis atitinkamomis priemonėmis, sparčiau imtis veiksmų, reikalingų siekiant sukurti infrastruktūrą, kuri dėl jos masto ir sąnaudų negalės būti pastatyta naudojant vien tik pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą skiriamą paramą sektoriui, kaip yra, pvz., žvejybos (pramoninės ir smulkiosios) uostų atveju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | teigia, kad būtina padidinti tausios žvejybos partnerystės susitarimo indėlį į tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų kūrimą vietoje tiek pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą veiklą vykdančiuose laivuose, tiek pradinės ir galutinės grandies sektoriuose; mano, kad valstybės narės gali atlikti esminį vaidmenį ir aktyviai prisidėti prie pajėgumų stiprinimo ir mokymo pastangų siekiant šio tikslo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją ir valstybes nares toliau stiprinti bendradarbiavimą su Žaliuoju Kyšuliu, įvertinti galimybes didinti būsimą paramą vystymuisi, visų pirma pagal naująją Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę, kurią siūloma įtraukti į 2021–2027 m. ES biudžetą, ir ypač atsižvelgti į gerą ES lėšų panaudojimą Žaliajame Kyšulyje ir šalies politinį stabilumą sudėtingomis geopolitinėmis aplinkybėmis – tai turi būti remiama ir už tai turi būti atlyginama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prašo Komisiją primygtinai paraginti Žaliojo Kyšulio Respubliką naudoti pagal protokolą numatytą finansinį įnašą savo nacionaliniam žuvininkystės sektoriui stiprinti ilguoju laikotarpiu, skatinti vietos investicijų ir sektoriaus projektų paklausą ir skatinti darnios mėlynosios ekonomikos augimą – taip bus kuriamos darbo vietos šalyje ir didinamas žvejybos veiklos patrauklumas jaunosioms kartoms; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją nusiųsti Parlamentui ir viešai paskelbti Jungtinio komiteto posėdžių, numatytų susitarimo 9 straipsnyje, protokolus ir išvadas ir metinių vertinimų rezultatus; ragina Komisiją sudaryti sąlygas Parlamento atstovams dalyvauti Jungtinio komiteto posėdžiuose stebėtojų teisėmis ir skatinti Žaliojo Kyšulio žvejų bendruomenių atstovus ir su jomis susijusius suinteresuotuosius subjektus juose dalyvauti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad reikėtų surinkti informaciją apie naudą, kurią protokolo įgyvendinimas duoda vietos ekonomikai (užimtumui, infrastruktūrai, pažangai socialinėje srityje); |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją ir Tarybą, neviršijant savo įgaliojimų, nedelsiant ir išsamiai informuoti Parlamentą visais procedūrų, susijusių su protokolu ir, jei taikytina, jo atnaujinimu, etapais, kaip nustatyta ES sutarties 13 straipsnio 2 dalyje ir SESV 218 straipsnio 10 dalyje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkreipia Komisijos ir ypač Tarybos dėmesį į tai, kad nuolatinis laikinas tarptautinių susitarimų taikymas dar iki to, kol Parlamentas duoda savo pritarimą, yra nesuderinamas su Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros pagrindiniais principais, nes tokia praktika labai sumenkina Parlamento, vienintelės tiesiogiai demokratiškai išrinktos Europos Sąjungos institucijos, statusą ir kenkia visos ES demokratiniams principams; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją geriau integruoti Parlamento rekomendacijas dėl ES ir Žaliojo Kyšulio tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir atsižvelgti į jas, pvz., vykstant protokolo atnaujinimo procedūroms; |
| --- | --- |

21.

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams ir Žaliojo Kyšulio Respublikos vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0134.

(2)  OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

(3)  OL C 58, 2018 2 15, p. 93.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/152 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/152

---

P9_TA(2020)0136

Europos Bendrijos ir Bisau Gvinėjos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolas (2019–2024 m.) ***

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Bisau Gvinėjos Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo (2019–2024 m.) sudarymo projekto (08928/2019 – C9-0011/2019 – 2019/0090(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2021/C 362/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08928/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08928/2019),

| — | atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Bisau Gvinėjos Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolą (08894/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Bisau Gvinėjos Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolą (08894/2019),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0011/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0011/2019),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 18 d. (1) ne teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 18 d. (1) ne teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A9-0012/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A9-0012/2020),

| 1. | pritaria Protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Bisau Gvinėjos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0137.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/153 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/153

---

P9_TA(2020)0137

Europos bendrijos ir Bisau Gvinėjos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolas (2019–2024 m.)

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Bisau Gvinėjos Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo (2019–2024 m.) sudarymo projekto (08928/2019 – C9-0011/2019 – 2019/0090M(NLE))

(2021/C 362/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08928/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08928/2019),

| — | atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Bisau Gvinėjos Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo (08894/2019) (toliau – Protokolas) sudarymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Bisau Gvinėjos Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo (08894/2019) (toliau – Protokolas) sudarymą,

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0011/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0011/2019),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (Bendra žuvininkystės politika) (1) 31 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (Bendra žuvininkystės politika) (1) 31 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją dėl bendrų taisyklių siekiant taikyti BŽP išorės aspektą, įskaitant žvejybos susitarimus (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją dėl bendrų taisyklių siekiant taikyti BŽP išorės aspektą, įskaitant žvejybos susitarimus (2),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 18 d. (3) sprendimo projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 18 d. (3) sprendimo projektą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0013/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0013/2020),

| A. | kadangi bendras ES ir Bisau Gvinėjos tausios žvejybos partnerystės susitarimo (TŽPS) tikslas yra stiprinti ES ir Bisau Gvinėjos bendradarbiavimą žuvininkystės srityje paisant abiejų šalių interesų, skatinant tausios žvejybos politiką ir patikimai bei tausiai naudojant žuvininkystės išteklius Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje, taip pat plėtoti Bisau Gvinėjos žuvininkystės sektorių ir jos mėlynąją ekonomiką; |
| --- | --- |

A.

kadangi bendras ES ir Bisau Gvinėjos tausios žvejybos partnerystės susitarimo (TŽPS) tikslas yra stiprinti ES ir Bisau Gvinėjos bendradarbiavimą žuvininkystės srityje paisant abiejų šalių interesų, skatinant tausios žvejybos politiką ir patikimai bei tausiai naudojant žuvininkystės išteklius Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje, taip pat plėtoti Bisau Gvinėjos žuvininkystės sektorių ir jos mėlynąją ekonomiką;

| B. | kadangi žvejybos galimybių panaudojimas pagal ankstesnį TŽPS apskritai laikomas patenkinamu; |
| --- | --- |

B.

kadangi žvejybos galimybių panaudojimas pagal ankstesnį TŽPS apskritai laikomas patenkinamu;

| C. | kadangi, atsižvelgiant į įvairius ES su trečiosiomis valstybėmis sudarytus TŽPS, ES ir Bisau Gvinėjos TŽPS įgijo didelę svarbą ir šiuo metu yra trečias pagal svarbą, turint mintyje įdėtas lėšas, be to, papildomas jo privalumas yra tai, kad jis yra vienas iš tik trijų susitarimų, pagal kuriuos leidžiama vykdyti mišriąją žvejybą; |
| --- | --- |

C.

kadangi, atsižvelgiant į įvairius ES su trečiosiomis valstybėmis sudarytus TŽPS, ES ir Bisau Gvinėjos TŽPS įgijo didelę svarbą ir šiuo metu yra trečias pagal svarbą, turint mintyje įdėtas lėšas, be to, papildomas jo privalumas yra tai, kad jis yra vienas iš tik trijų susitarimų, pagal kuriuos leidžiama vykdyti mišriąją žvejybą;

| D. | kadangi Bisau Gvinėjos žvejybos indėlis į šalies gerovę yra labai mažas (3,5 proc. BVP 2015 m.), tačiau lėšos, kurias šalis gaus pagal TŽPS kaip finansinę kompensaciją už galimybę naudotis ištekliais gerokai prisidės prie nacionalinių viešųjų finansų; |
| --- | --- |

D.

kadangi Bisau Gvinėjos žvejybos indėlis į šalies gerovę yra labai mažas (3,5 proc. BVP 2015 m.), tačiau lėšos, kurias šalis gaus pagal TŽPS kaip finansinę kompensaciją už galimybę naudotis ištekliais gerokai prisidės prie nacionalinių viešųjų finansų;

| E. | kadangi, palyginti su ankstesniu protokolu, ES finansinis įnašas, sudarantis metinę už prieigą prie žvejybos išteklių mokamą sumą, buvo padidintas nuo 9 iki 11,6 mln. EUR per metus, o įnašas, skiriamas Bisau Gvinėjos žuvininkystės sektoriaus politikai, buvo padidintas nuo 3 iki 4 mln. EUR per metus; |
| --- | --- |

E.

kadangi, palyginti su ankstesniu protokolu, ES finansinis įnašas, sudarantis metinę už prieigą prie žvejybos išteklių mokamą sumą, buvo padidintas nuo 9 iki 11,6 mln. EUR per metus, o įnašas, skiriamas Bisau Gvinėjos žuvininkystės sektoriaus politikai, buvo padidintas nuo 3 iki 4 mln. EUR per metus;

| F. | kadangi Protokolo galiojimo laikotarpiu žvejybos galimybės bus nustatomos dviem skirtingais būdais: pirmaisiais dvejais metais jos bus išreiškiamos žvejybos pastangomis (bendrąja registrine talpa, BRT), o paskutiniaisiais trejais metais – bendru leidžiamu sužvejoti kiekiu (BLSK tonomis); kadangi šis perėjimas pirmaisiais dvejais Protokolo taikymo metais turi vykti sykiu diegiant elektroninio duomenų apie laimikį registravimo ir perdavimo sistemą (ERS) ir tvarkant duomenis apie laimikį; |
| --- | --- |

F.

kadangi Protokolo galiojimo laikotarpiu žvejybos galimybės bus nustatomos dviem skirtingais būdais: pirmaisiais dvejais metais jos bus išreiškiamos žvejybos pastangomis (bendrąja registrine talpa, BRT), o paskutiniaisiais trejais metais – bendru leidžiamu sužvejoti kiekiu (BLSK tonomis); kadangi šis perėjimas pirmaisiais dvejais Protokolo taikymo metais turi vykti sykiu diegiant elektroninio duomenų apie laimikį registravimo ir perdavimo sistemą (ERS) ir tvarkant duomenis apie laimikį;

| G. | kadangi pirmuoju Protokolo taikymo laikotarpiu ES laivynams suteikiamos toliau nurodytos žvejybos galimybės: 3 700 BRT krevetes žvejojantiems traleriams šaldikliams, 3 500 BRT žuvis ir galvakojus moliuskus žvejojantiems traleriams šaldikliams ir 15 000 BRT smulkiąsias pelagines žuvis žvejojantiems traleriams, 28 tunų seineriams šaldikliams ir dreifuojančiosiomis ūdomis žvejojantiems laivams ir 13 tunus kartinėmis ūdomis žvejojančių laivų; kadangi antruoju Protokolo taikymo laikotarpiu ES laivynams suteikiamos toliau nurodytos žvejybos galimybės: 2 500 tonų krevečių traleriams šaldikliams, 11 000 tonų žuvų traleriams šaldikliams, 1 500 tonų galvakojų moliuskų traleriams šaldikliams ir 18 000 tonų smulkiųjų pelaginių žuvų žvejybos traleriams, 28 tunų seineriams šaldikliams ir dreifuojančiosiomis ūdomis žvejojantiems laivams ir 13 tunus kartinėmis ūdomis žvejojančių laivų; |
| --- | --- |

G.

kadangi pirmuoju Protokolo taikymo laikotarpiu ES laivynams suteikiamos toliau nurodytos žvejybos galimybės: 3 700 BRT krevetes žvejojantiems traleriams šaldikliams, 3 500 BRT žuvis ir galvakojus moliuskus žvejojantiems traleriams šaldikliams ir 15 000 BRT smulkiąsias pelagines žuvis žvejojantiems traleriams, 28 tunų seineriams šaldikliams ir dreifuojančiosiomis ūdomis žvejojantiems laivams ir 13 tunus kartinėmis ūdomis žvejojančių laivų; kadangi antruoju Protokolo taikymo laikotarpiu ES laivynams suteikiamos toliau nurodytos žvejybos galimybės: 2 500 tonų krevečių traleriams šaldikliams, 11 000 tonų žuvų traleriams šaldikliams, 1 500 tonų galvakojų moliuskų traleriams šaldikliams ir 18 000 tonų smulkiųjų pelaginių žuvų žvejybos traleriams, 28 tunų seineriams šaldikliams ir dreifuojančiosiomis ūdomis žvejojantiems laivams ir 13 tunus kartinėmis ūdomis žvejojančių laivų;

| H. | kadangi pirmasis Europos ekonominės bendrijos ir Bisau Gvinėjos žuvininkystės susitarimas sudarytas 1980 m.; kadangi ankstesnis susitarimo protokolas baigė galioti 2017 m. lapkričio 23 d.; kadangi šių susitarimų vystomojo bendradarbiavimo dalies (pvz., parama sektoriui) rezultatai apskritai nebuvo patenkinami; kadangi, nepaisant to, buvo užfiksuota pažanga žuvininkystės stebėjimo, kontrolės ir priežiūros bei sanitarinės inspekcijos pajėgumų srityse, taip pat Bisau Gvinėjos dalyvavimo regioninių žvejybos organizacijų veikloje pažanga; kadangi reikia stiprinti sektorių bendradarbiavimą siekiant labiau skatinti vietos žuvininkystės sektoriaus ir su juo susijusių pramonės ir veiklos sektorių plėtrą, siekiant užtikrinti, kad didesnė pridėtinės vertės, sukuriamos naudojant šalies gamtos išteklius, liktų Bisau Gvinėjoje; |
| --- | --- |

H.

kadangi pirmasis Europos ekonominės bendrijos ir Bisau Gvinėjos žuvininkystės susitarimas sudarytas 1980 m.; kadangi ankstesnis susitarimo protokolas baigė galioti 2017 m. lapkričio 23 d.; kadangi šių susitarimų vystomojo bendradarbiavimo dalies (pvz., parama sektoriui) rezultatai apskritai nebuvo patenkinami; kadangi, nepaisant to, buvo užfiksuota pažanga žuvininkystės stebėjimo, kontrolės ir priežiūros bei sanitarinės inspekcijos pajėgumų srityse, taip pat Bisau Gvinėjos dalyvavimo regioninių žvejybos organizacijų veikloje pažanga; kadangi reikia stiprinti sektorių bendradarbiavimą siekiant labiau skatinti vietos žuvininkystės sektoriaus ir su juo susijusių pramonės ir veiklos sektorių plėtrą, siekiant užtikrinti, kad didesnė pridėtinės vertės, sukuriamos naudojant šalies gamtos išteklius, liktų Bisau Gvinėjoje;

| I. | kadangi norint skatinti Bisau Gvinėjos žuvininkystės sektoriaus plėtrą ir siekiant, kad Bisau Gvinėjos vandenyse sužvejotos žuvys būtų joje iškraunamos, reikalinga pagrindinė infrastruktūra, pvz., uostai, iškrovimo vietos, žuvų sandėliavimo ir perdirbimo įmonės, kurių vis dar nėra; |
| --- | --- |

I.

kadangi norint skatinti Bisau Gvinėjos žuvininkystės sektoriaus plėtrą ir siekiant, kad Bisau Gvinėjos vandenyse sužvejotos žuvys būtų joje iškraunamos, reikalinga pagrindinė infrastruktūra, pvz., uostai, iškrovimo vietos, žuvų sandėliavimo ir perdirbimo įmonės, kurių vis dar nėra;

| J. | kadangi 2021 m. prasidės dešimtmetis, kurį Jungtinės Tautos paskelbė vandenynų mokslo siekiant darnaus vystymosi dešimtmečiu (2021–2030 m.); kadangi trečiosios valstybės turi būti skatinamos atlikti pagrindinį vaidmenį įgyjant žinių; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2021 m. prasidės dešimtmetis, kurį Jungtinės Tautos paskelbė vandenynų mokslo siekiant darnaus vystymosi dešimtmečiu (2021–2030 m.); kadangi trečiosios valstybės turi būti skatinamos atlikti pagrindinį vaidmenį įgyjant žinių;

| K. | kadangi Bisau Gvinėjos prekyba žuvininkystės produktais su ES daug metų uždrausta dėl to, kad nesugebėta laikytis sanitarinių priemonių, kurių reikalauja ES; kadangi tai, jog vėluoja analizės laboratorijos (CIPA) sertifikavimo procesas, yra pagrindinė žuvininkystės produktų eksporto iš Bisau Gvinėjos į ES kliūtis; kadangi Gvinėjos valdžios institucijos ir Komisija bendradarbiauja sertifikavimo procese, kad panaikintų draudimą; |
| --- | --- |

K.

kadangi Bisau Gvinėjos prekyba žuvininkystės produktais su ES daug metų uždrausta dėl to, kad nesugebėta laikytis sanitarinių priemonių, kurių reikalauja ES; kadangi tai, jog vėluoja analizės laboratorijos (CIPA) sertifikavimo procesas, yra pagrindinė žuvininkystės produktų eksporto iš Bisau Gvinėjos į ES kliūtis; kadangi Gvinėjos valdžios institucijos ir Komisija bendradarbiauja sertifikavimo procese, kad panaikintų draudimą;

| L. | kadangi reikia užtikrinti, kad didesnė pridėtinės vertės, sukuriamos naudojant žuvininkystės išteklius Gvinėjos žvejybos zonoje, liktų šalyje; |
| --- | --- |

L.

kadangi reikia užtikrinti, kad didesnė pridėtinės vertės, sukuriamos naudojant žuvininkystės išteklius Gvinėjos žvejybos zonoje, liktų šalyje;

| M. | kadangi tiesioginis užimtumas Bisau Gvinėjos žuvininkystės sektoriuje buvo nedidelis, net ir kalbant apie vietos įgulos narių įdarbinimą laivuose (šiuo metu šiuose laivuose dirba mažiau asmenų nei tuo metu, kai buvo sudarytas ankstesnis protokolas) arba moteris, kurių pragyvenimas ir darbo vietos priklauso nuo žuvininkystės sektoriaus; |
| --- | --- |

M.

kadangi tiesioginis užimtumas Bisau Gvinėjos žuvininkystės sektoriuje buvo nedidelis, net ir kalbant apie vietos įgulos narių įdarbinimą laivuose (šiuo metu šiuose laivuose dirba mažiau asmenų nei tuo metu, kai buvo sudarytas ankstesnis protokolas) arba moteris, kurių pragyvenimas ir darbo vietos priklauso nuo žuvininkystės sektoriaus;

| N. | kadangi, palyginti su ankstesniu protokolu, gerokai padidėjo jūreivių, kurie turi būti įdarbinti ES laivyne, skaičius; kadangi ES laivų savininkai turi stengtis įdarbinti daugiau Gvinėjos jūreivių; kadangi Bisau Gvinėjos valdžios institucijos turi sudaryti ir nuolat atnaujinti orientacinį kvalifikuotų jūreivių, kurie galėtų būti įdarbinti ES laivuose, sąrašą; |
| --- | --- |

N.

kadangi, palyginti su ankstesniu protokolu, gerokai padidėjo jūreivių, kurie turi būti įdarbinti ES laivyne, skaičius; kadangi ES laivų savininkai turi stengtis įdarbinti daugiau Gvinėjos jūreivių; kadangi Bisau Gvinėjos valdžios institucijos turi sudaryti ir nuolat atnaujinti orientacinį kvalifikuotų jūreivių, kurie galėtų būti įdarbinti ES laivuose, sąrašą;

| O. | kadangi sustiprinus Bisau Gvinėjos išskirtinės ekonominės zonos (IEZ) priežiūros priemones, visų pirma žvejybos veiklos priežiūrai ir kontrolei skirtas priemones (port. Fiscalização e Controlo das Atividades de Pesca, FISCAP), kurios apima stebėtojų korpusą ir greitus patrulinius laivus, padaryta pažanga kovojant su NNN (neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama) žvejyba Bisau Gvinėjos teritoriniuose vandenyse; kadangi vis dar yra spragų ir trūkumų, be kita ko, susijusių su laivų stebėjimo sistema (LSS), ir juos būtina pašalinti; |
| --- | --- |

O.

kadangi sustiprinus Bisau Gvinėjos išskirtinės ekonominės zonos (IEZ) priežiūros priemones, visų pirma žvejybos veiklos priežiūrai ir kontrolei skirtas priemones (port. Fiscalização e Controlo das Atividades de Pesca, FISCAP), kurios apima stebėtojų korpusą ir greitus patrulinius laivus, padaryta pažanga kovojant su NNN (neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama) žvejyba Bisau Gvinėjos teritoriniuose vandenyse; kadangi vis dar yra spragų ir trūkumų, be kita ko, susijusių su laivų stebėjimo sistema (LSS), ir juos būtina pašalinti;

| P. | kadangi padaryta pažanga apibūdinant Bisau Gvinėjos IEZ demersinių žuvų išteklius, t. y. 2019 m. sausio mėn. parengta Bisau Gvinėjos IEZ demersinių žuvų išteklių vertinimo kampanijos ataskaita; |
| --- | --- |

P.

kadangi padaryta pažanga apibūdinant Bisau Gvinėjos IEZ demersinių žuvų išteklius, t. y. 2019 m. sausio mėn. parengta Bisau Gvinėjos IEZ demersinių žuvų išteklių vertinimo kampanijos ataskaita;

| Q. | kadangi Bisau Gvinėja yra viena iš 13 šalių, dalyvaujančių 2017 m. balandžio 28 d. Komisijos sprendimu C(2017) 2951 patvirtintame projekte „Regioninio žvejybos valdymo Vakarų Afrikoje gerinimas“ (PESCAO), kuriuo, be kitų tikslų, siekiama gerinti NNN žvejybos prevenciją ir reagavimą į ją gerinant stebėjimą, kontrolę ir priežiūrą nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Bisau Gvinėja yra viena iš 13 šalių, dalyvaujančių 2017 m. balandžio 28 d. Komisijos sprendimu C(2017) 2951 patvirtintame projekte „Regioninio žvejybos valdymo Vakarų Afrikoje gerinimas“ (PESCAO), kuriuo, be kitų tikslų, siekiama gerinti NNN žvejybos prevenciją ir reagavimą į ją gerinant stebėjimą, kontrolę ir priežiūrą nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis;

| R. | kadangi būdas, kaip Parlamento anksčiau pateiktos rekomendacijos buvo įtrauktos į dabartinį protokolą, nebuvo visiškai patenkinamas; |
| --- | --- |

R.

kadangi būdas, kaip Parlamento anksčiau pateiktos rekomendacijos buvo įtrauktos į dabartinį protokolą, nebuvo visiškai patenkinamas;

| S. | kadangi Parlamentas visais etapais turi būti laiku ir deramai informuojamas apie procedūras, susijusias su Protokolu ar jo atnaujinimu; |
| --- | --- |

S.

kadangi Parlamentas visais etapais turi būti laiku ir deramai informuojamas apie procedūras, susijusias su Protokolu ar jo atnaujinimu;

| 1. | pažymi, kad ES ir Bisau Gvinėjos TŽPS svarbus tiek Bisau Gvinėjai, tiek šios šalies žvejybos zonoje veiklą vykdantiems ES laivynams; pabrėžia, kad yra galimybių daryti veiksmingesnę pažangą ES ir Bisau Gvinėjai bendradarbiaujant žuvininkystės srityje, ir dar kartą ragina Komisiją imtis visų reikalingų veiksmų, kad įgyvendinant šį susitarimą būtų pasiekta daugiau nei ankstesniais protokolais, siekiant užtikrinti, kad pagal šį TŽPS būtų pasiektas apskritai patenkinamas vietos žuvininkystės sektoriaus išsivystymo lygis ir kad jis derėtų su JT darnaus vystymosi 14 tiksle (DVT) nurodytais tikslais išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius siekiant darnaus vystymosi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad ES ir Bisau Gvinėjos TŽPS tikslai buvo pasiekti nevienodu mastu: nors pagal susitarimą ES laivams Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje buvo ir yra suteikiamos didelės žvejybos galimybės ir Europos laivų savininkai šias galimybes išnaudoja dideliu mastu, tačiau vietos žuvininkystės sektoriaus plėtra apskritai yra nepakankama arba nepatenkinama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad Protokolo 3 straipsnyje yra nediskriminavimo sąlyga, pagal kurią Bisau Gvinėja įsipareigoja nesudaryti palankesnių techninių sąlygų kitiems Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje veiklą vykdantiems užsienio laivynams, kurių charakteristikos vienodos ir kurie žvejoja tas pačias rūšis; ragina Komisiją atidžiai stebėti ES ir Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje esančių trečiųjų valstybių žvejybos susitarimus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina ES laivų indėlį į Bisau Gvinėjos aprūpinimą maistu tiesiogiai iškraunant žuvis, kaip nurodyta Protokolo priedo 5 skyriuje, nes tai naudinga vietos bendruomenėms, ir skatinant vidaus prekybą žuvimis ir jų vartojimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad žvejybos galimybių valdymo būdo pakeitimas (perėjimas nuo žvejybos pastangų valdymo prie bendro leidžiamo sužvejoti kiekio valdymo) šiame protokole yra probleminis; primygtinai ragina Komisiją ir Gvinėją Bisau nedelsiant skatinti tinkamą ir veiksmingą perėjimą, kurį vykdant būtų užtikrintas elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemos (ERS) ir duomenų apie laimikį tvarkymo patikimumas ir veiksmingumas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teigia, kad reikia daryti didelę pažangą plėtojant Bisau Gvinėjos žuvininkystės sektorių, be kita ko, su juo susijusios pramonės ir veiklos lygmeniu, ir ragina Komisiją imtis visų būtinų priemonių, įskaitant galimą sektoriaus paramai skirtos susitarimo dalies persvarstymą ir paramos padidinimą, taip pat imtis priemonių padidinti finansinio įnašo panaudojimo lygį tam, kad šis tikslas būtų pasiektas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad ES ir Bisau Gvinėjos TŽPS tikslai nebus pasiekti, jei jis nepadės pasiekti, kad būtų taikoma valdymo sistema, pagal kurią būtų užtikrinamas darnus ir ilgalaikis šalies žuvininkystės išteklių naudojimas; mano, kad labai svarbu laikytis Protokole dėl paramos sektoriui išdėstytų nuostatų, siekiant, kad jis padėtų visapusiškai įgyvendinti nacionalinę žuvininkystės ir mėlynosios ekonomikos strategiją; atsižvelgdamas į tai, nurodo prioritetines sritis, kurias ES turi remti, telkdama reikalingą techninę ir finansinę pagalbą, siekiant:






  a) | stiprinti institucinius gebėjimus, būtent regioninio ir pasaulinio žvejybos valdymo strategijas, kad būtų atsižvelgta į bendrą įvairių regiono šalių žuvininkystės susitarimų poveikį; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

stiprinti institucinius gebėjimus, būtent regioninio ir pasaulinio žvejybos valdymo strategijas, kad būtų atsižvelgta į bendrą įvairių regiono šalių žuvininkystės susitarimų poveikį;

| b) | remti saugomų jūrų teritorijų stiprinimą, siekiant pereiti prie integruoto žuvininkystės išteklių valdymo; |
| --- | --- |

b)

remti saugomų jūrų teritorijų stiprinimą, siekiant pereiti prie integruoto žuvininkystės išteklių valdymo;

| c) | plėtoti žvejybai ir su ja susijusiai veiklai skirtus infrastruktūros objektus, tokius kaip uostai (pramoniniai ir smulkiosios žvejybos), žuvų iškrovimo, sandėliavimo ir perdirbimo vietos, turgūs, platinimo ir pardavimo struktūros ir kokybės analizės laboratorijos, siekiant, kad Bisau Gvinėjos vandenyse sužvejotos žuvys būtų iškraunamos joje; |
| --- | --- |

c)

plėtoti žvejybai ir su ja susijusiai veiklai skirtus infrastruktūros objektus, tokius kaip uostai (pramoniniai ir smulkiosios žvejybos), žuvų iškrovimo, sandėliavimo ir perdirbimo vietos, turgūs, platinimo ir pardavimo struktūros ir kokybės analizės laboratorijos, siekiant, kad Bisau Gvinėjos vandenyse sužvejotos žuvys būtų iškraunamos joje;

| d) | didinti žuvininkystės sektoriaus vietinių ūkinės veiklos vykdytojų gebėjimus remiant žvejų organizacijas; |
| --- | --- |

d)

didinti žuvininkystės sektoriaus vietinių ūkinės veiklos vykdytojų gebėjimus remiant žvejų organizacijas;

| e) | mokyti žuvininkystės specialistus; |
| --- | --- |

e)

mokyti žuvininkystės specialistus;

| f) | remti smulkiąją žvejybą; |
| --- | --- |

f)

remti smulkiąją žvejybą;

| g) | padėti užtikrinti gerą jūros aplinkos ekologinę būklę, visų pirma padedant vietos subjektams rinkti šiukšles ir žvejybos įrankius; |
| --- | --- |

g)

padėti užtikrinti gerą jūros aplinkos ekologinę būklę, visų pirma padedant vietos subjektams rinkti šiukšles ir žvejybos įrankius;

| h) | pripažinti ir stiprinti moterų ir jaunimo vaidmenį žvejybos sektoriuje ir geriau organizuoti jų funkcijas sudarant šiam tikslui būtinas sąlygas; |
| --- | --- |

h)

pripažinti ir stiprinti moterų ir jaunimo vaidmenį žvejybos sektoriuje ir geriau organizuoti jų funkcijas sudarant šiam tikslui būtinas sąlygas;

| 8. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares vykdant bendradarbiavimo politiką ir teikiant oficialią paramą vystymuisi atsižvelgti į tai, kad Europos plėtros fondas (EPF) ir pagal ES ir Bisau Gvinėjos TŽPS numatyta parama sektoriui turi papildyti vienas kitą ir būti visiškai suderinti siekiant sustiprinti vietos žuvininkystės sektorių; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad Vakarų Afrikos pakrantėje gausėja žuvų miltų ir žuvų taukų gamyklų, kurioms taip pat tiekiamos žuvys iš Bisau Gvinėjos vandenų; pabrėžia, kad žvejyba pašarams prieštarauja tausumo principui ir kenkia vietos bendruomenės aprūpinimui vertingais baltymų šaltiniais; palankiai vertina uosto ir iškrovimo įrenginių plėtrą Bisau Gvinėjoje, tačiau kartu reiškia susirūpinimą dėl to, kad po to galėtų būti statomos naujos žuvų miltų gamyklos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją ir Bisau Gvinėjos valdžios institucijas stiprinti bendradarbiavimą siekiant nustatyti Bisau Gvinėjos žuvininkystės produktų eksporto į ES sąlygas, ypač susijusias su būtinų sanitarinių sąlygų patikrinimu ir analizės laboratorijos (CIPA) sertifikavimu, kad būtų panaikintas dabartinis draudimas, paskatinta vietos žuvininkystės sektoriaus plėtra, taigi ir padaryta pažanga siekiant TŽPS tikslų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | teigia, kad būtina padidinti TŽPS indėlį į tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų kūrimą vietoje tiek pagal TŽPS veiklą vykdančiuose laivuose, tiek vykdant su žvejyba susijusią pradinės ir galutinės grandies veiklą; mano, kad valstybės narės gali atlikti esminį vaidmenį ir aktyviai prisidėti prie gebėjimų stiprinimo ir mokymo pastangų siekiant šio tikslo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | dar kartą atkreipia dėmesį į unikalų Bisau Gvinėjos jūrų ir pakrančių ekosistemų, pvz., mangrovių, kurios yra žuvų išteklių jauniklių augimo buveinės, pobūdį ir į tai, kad siekiant jas apsaugoti ir atkurti biologinę įvairovę, reikia imtis tikslinių veiksmų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad reikėtų surinkti informaciją apie naudą, kurią Protokolo taikymas duoda vietos ekonomikai (pvz., užimtumui, infrastruktūrai ir pažangai socialinėje srityje); |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad reikia daugiau ir kokybiškesnių duomenų apie visus laimikius (tikslinius ir priegaudą), apie žvejybos išteklių išsaugojimo Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje būklę ir apskritai apie TŽPS poveikį ekosistemoms ir kad turėtų būti stengiamasi išvystyti Bisau Gvinėjos gebėjimą gauti tokius duomenis; ragina Komisiją padėti užtikrinti sklandų TŽPS įgyvendinimo priežiūros organų, visų pirma jungtinio komiteto ir bendro mokslinio komiteto, veikimą, taip pat įtraukti smulkiųjų žvejų asociacijas, žuvininkystės sektoriuje dirbančių moterų asociacijas, profesines sąjungas, pakrančių bendruomenių atstovus ir atitinkamas Bisau Gvinėjos pilietinės visuomenės organizacijas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad absoliučiai būtina gerinti duomenų apie Bisau Gvinėjoje sužvejojamus laimikius rinkimą; be to, ragina pagerinti ES laivų LSS sistemų generuojamų duomenų perdavimą, atliekamą per vėliavos valstybę, Afrikos valstybių valdžios institucijoms; ragina užtikrinti geresnį duomenų sistemos sąveikumą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primygtinai ragina paskelbti veiksmų, kurie buvo paremti skiriant paramą sektoriui, ataskaitas, kad būtų daugiau skaidrumo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad tuo atveju, jei išteklių tvarumo sumetimais būtų nustatytas žvejybos draudimas ar žvejybos apribojimai, kaip nustatyta Protokole, visų pirma turėtų būti atsižvelgiama į vietos žvejybos poreikius, remiantis patikimomis mokslinėmis rekomendacijomis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia trečiosios valstybės vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams taikomo reikalavimo dėl leidžiamo sužvejoti kiekio perviršio svarbą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teigia, kad būtina pagerinti Bisau Gvinėjos žvejybos zonos valdymą, kontrolę ir stebėjimą ir kovoti su NNN žvejyba, be kita ko, griežtinant laivų stebėjimą (taikant LSS sistemą), kad būtų padidintas žvejybos veiklos darnumas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primygtinai ragina įtraukti skaidrumo nuostatas, pagal kurias būtų reikalaujama skelbti visus susitarimus su valstybėmis ar privačiaisiais subjektais, kurie užsienio laivams suteikė prieigą prie Bisau Gvinėjos IEZ; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad TŽPS numatytas žvejybos galimybes svarbu skirti remiantis lygybės, pusiausvyros ir skaidrumo principais; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, jog svarbu, kad žuvų iškrovimas Bisau Gvinėjos uostuose prisidėtų prie vietos perdirbimo veiklos ir apsirūpinimo maistu saugumo tiek rūšių, tiek kokybės požiūriu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją perduoti Parlamentui jungtinio komiteto posėdžių protokolus ir išvadas, Protokolo 5 straipsnyje minimą daugiametę sektoriaus programą ir atitinkamų vertinimų rezultatus, informaciją apie šios programos derinimą su Bisau Gvinėjos žuvininkystės plėtros (2015–2020 m.) strateginiu planu, taip pat bendro mokslinio komiteto posėdžių protokolus ir išvadas, informaciją, susijusią su NNN žvejyba Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje, su ES ūkinės veiklos vykdytojų integracija į Bisau Gvinėjos žuvininkystės sektorių (Protokolo 10 straipsnis) ir su tikrinimu, kaip laivų savininkai laikosi įsipareigojimų (pvz., susijusių su Protokolo priedo V skyriuje numatytu įnašu natūra); ragina Komisiją paskutiniais Protokolo taikymo metais ir prieš pradedant derybas dėl jo atnaujinimo pateikti Parlamentui išsamią jo įgyvendinimo ataskaitą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją ir Bisau Gvinėjos valdžios institucijas pateikti išsamesnės informacijos apie veiklos, susijusios su žvejyba pašarams, regione plėtrą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją geriau integruoti Parlamento rekomendacijas į ES ir Bisau Gvinėjos TŽPS ir atsižvelgti į jas taikant Protokolo atnaujinimo procedūras; |
| --- | --- |

25.

| 26. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Bisau Gvinėjos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

(2)  OL C 58, 2018 2 15, p. 93.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0136.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/158 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/158

---

P9_TA(2020)0138

San Tomė ir Prinsipės ir Europos bendrijos žuvininkystės partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolas ***

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl San Tomė ir Prinsipės Demokratinės Respublikos ir Europos bendrijos žuvininkystės partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo sudarymo projekto (12199/2019 – C9-0001/2020 – 2019/0173(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2021/C 362/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12199/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12199/2019),

| — | atsižvelgdamas į San Tomė ir Prinsipės Demokratinės Respublikos ir Europos bendrijos žuvininkystės partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolą (12202/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į San Tomė ir Prinsipės Demokratinės Respublikos ir Europos bendrijos žuvininkystės partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolą (12202/2019),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0001/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0001/2020),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A9-0001/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją (A9-0001/2020),

| 1. | pritaria Protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir San Tomė ir Prinsipės Demokratinės Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/159 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/159

---

P9_TA(2020)0139

ES ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas dėl Šveicarijos PPO nuolaidų (1994 m. GATT XXVIII straipsnis), susijusių su mėsa su prieskoniais, pakeitimo ***

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo pasikeičiant laiškais derybų pagal 1994 m. GATT XXVIII straipsnį dėl Šveicarijos PPO nuolaidų, susijusių su mėsa su prieskoniais, pakeitimo kontekste sudarymo projekto (12482/2019 – C9-0194/2019 – 2019/0196(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2021/C 362/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12482/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12482/2019),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo pasikeičiant laiškais derybų pagal 1994 m. GATT XXVIII straipsnį dėl Šveicarijos PPO nuolaidų, susijusių su mėsa su prieskoniais, pakeitimo kontekste projektą (12483/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo pasikeičiant laiškais derybų pagal 1994 m. GATT XXVIII straipsnį dėl Šveicarijos PPO nuolaidų, susijusių su mėsa su prieskoniais, pakeitimo kontekste projektą (12483/2019),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C9-0194/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C9-0194/2019),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A9-0092/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A9-0092/2020),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Šveicarijos Konfederacijos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/160 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/160

---

P9_TA(2020)0141

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas: Komisijos iniciatyva teikiama techninė pagalba

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (EGF/2020/000 TA 2020 – Komisijos iniciatyva teikiama techninė pagalba) (COM(2020)0146 – C9-0112/2020 – 2020/2062(BUD))

(2021/C 362/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0146 – C9-0112/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0146 – C9-0112/2020),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (EGF/2019/000 TA 2019 – Komisijos iniciatyva teikiama techninė pagalba) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (EGF/2019/000 TA 2019 – Komisijos iniciatyva teikiama techninė pagalba) (4),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją per pirmąjį svarstymą dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją per pirmąjį svarstymą dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) (5),

| — | atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstitucinio susitarimo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstitucinio susitarimo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0109/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0109/2020),

| A. | kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems reikiamai ir sparčiai vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems reikiamai ir sparčiai vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones;

| B. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšas priėmimo, Sąjungos parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir kuo greičiau ir veiksmingiau prieinama; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšas priėmimo, Sąjungos parama atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir kuo greičiau ir veiksmingiau prieinama;

| C. | kadangi priimtame Reglamente (ES) Nr. 1309/2013 atspindimas Parlamento ir Tarybos pasiektas susitarimas vėl numatyti su krize susijusį mobilizavimo kriterijų, padidinti Sąjungos finansinį įnašą iki 60 proc. bendrų numatomų siūlomų priemonių išlaidų, padidinti Komisijos EGF paraiškų tvarkymo veiksmingumą ir sutrumpinti Parlamento ir Tarybos atliekamo paraiškų vertinimo ir tvirtinimo laiką, išplėsti reikalavimus atitinkančių veiksmų ir paramos gavėjų sąrašą į jį įtraukiant savarankiškai dirbančius asmenis ir jaunimą ir finansuoti paskatas nuosavam verslui steigti; |
| --- | --- |

C.

kadangi priimtame Reglamente (ES) Nr. 1309/2013 atspindimas Parlamento ir Tarybos pasiektas susitarimas vėl numatyti su krize susijusį mobilizavimo kriterijų, padidinti Sąjungos finansinį įnašą iki 60 proc. bendrų numatomų siūlomų priemonių išlaidų, padidinti Komisijos EGF paraiškų tvarkymo veiksmingumą ir sutrumpinti Parlamento ir Tarybos atliekamo paraiškų vertinimo ir tvirtinimo laiką, išplėsti reikalavimus atitinkančių veiksmų ir paramos gavėjų sąrašą į jį įtraukiant savarankiškai dirbančius asmenis ir jaunimą ir finansuoti paskatas nuosavam verslui steigti;

| D. | kadangi EGF skirtas didžiausias metinis biudžetas – 150 mln. EUR (2011 m. kainomis) ir kadangi Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 11 straipsnio 1 dalyje nustatyta, jog Komisijos iniciatyva teikiamai techninei pagalbai gali būti skiriama iki 0,5 proc. šios sumos (t. y. 179 264 000 EUR 2020 m. kainomis) siekiant finansuoti parengiamąją, stebėjimo, duomenų rinkimo ir žinių bazės kūrimo, administracinės ir techninės pagalbos, informavimo ir komunikacijos, taip pat audito, kontrolės ir vertinimo veiklą, būtiną Reglamentui (ES) Nr. 1309/2013 įgyvendinti; |
| --- | --- |

D.

kadangi EGF skirtas didžiausias metinis biudžetas – 150 mln. EUR (2011 m. kainomis) ir kadangi Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 11 straipsnio 1 dalyje nustatyta, jog Komisijos iniciatyva teikiamai techninei pagalbai gali būti skiriama iki 0,5 proc. šios sumos (t. y. 179 264 000 EUR 2020 m. kainomis) siekiant finansuoti parengiamąją, stebėjimo, duomenų rinkimo ir žinių bazės kūrimo, administracinės ir techninės pagalbos, informavimo ir komunikacijos, taip pat audito, kontrolės ir vertinimo veiklą, būtiną Reglamentui (ES) Nr. 1309/2013 įgyvendinti;

| E. | kadangi siūloma 345 000 EUR suma atitinka apytikriai 0,19 proc. EGF 2020 m. skirto didžiausio metinio biudžeto; |
| --- | --- |

E.

kadangi siūloma 345 000 EUR suma atitinka apytikriai 0,19 proc. EGF 2020 m. skirto didžiausio metinio biudžeto;

| 1. | pritaria, kad Komisijos siūlomos priemonės būtų finansuojamos kaip techninė pagalba pagal Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 11 straipsnio 1 ir 4 dalis ir 12 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripažįsta stebėjimo ir duomenų rinkimo svarbą; primena, kaip svarbu, jog tvirtos statistinių duomenų eilutės būtų sudarytos tinkamai, kad būtų lengvai prieinamos ir suprantamos; pakartoja, kad reikia atnaujinti dabartinių COVID-19 iššūkių pasaulinėje rinkoje mokslinius tyrimus ir analizę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pakartoja, kad reikia sukurti specialią visiems Sąjungos piliečiams prieinamą interneto svetainę, kurioje būtų pateikiama išsami informacija apie EGF; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina nuolatinį su standartinėmis EGF paraiškų teikimo ir administravimo procedūromis susijusį darbą, atliekamą naudojantis elektroninio keitimosi duomenimis sistemos (SFC) funkcijomis, kurios leidžia supaprastinti paraiškų teikimą ir greičiau jas tvarkyti, taip pat užtikrinti geresnį ataskaitų teikimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija panaudodama turimą biudžetą surengs du EGF kontaktinių asmenų ekspertų grupės posėdžius (po vieną narį iš kiekvienos valstybės narės) ir, greičiausiai tuo pat metu, du seminarus, kuriuose dalyvaus EGF įgyvendinančios institucijos ir socialiniai partneriai, siekiant skatinti valstybių narių tinklų kūrimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją, vadovaujantis atitinkamomis Pagrindų susitarimo dėl Parlamento ir Komisijos santykių nuostatomis, toliau sistemingai kviesti Parlamentą dalyvauti tokiuose posėdžiuose ir seminaruose; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad svarbu toliau stiprinti visų subjektų, dalyvaujančių EGF paraiškų procese, įskaitant visų pirma socialinius partnerius ir regioninio ir vietos lygmens suinteresuotuosius subjektus, bendradarbiavimą ir ryšių palaikymą siekiant užtikrinti kuo daugiau sinergijos; pabrėžia, kad turėtų būti stiprinama nacionalinių kontaktinių asmenų ir regiono ar vietos lygmens paramos teikimo partnerių tarpusavio komunikacija ir turėtų būti aiškesnė komunikavimo ir paramos teikimo tvarka ir informacijos srautai (vidinis suskirstymas, užduotys ir atsakomybės sritys), dėl kurių būtų susitarę visi susiję partneriai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena paraiškas teikiančioms valstybėms narėms jų pagrindinį vaidmenį plačiai viešinant EGF finansuojamus veiksmus tiksliniams paramos gavėjams, vietos ir regionų institucijoms, socialiniams partneriams, žiniasklaidai ir plačiajai visuomenei, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 12 straipsnyje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad, nekeičiant Reglamento (ES) Nr. 1309/2013, pagal galiojančias taisykles EGF lėšos galėtų būti mobilizuotos siekiant remti dėl COVID-19 sukeltos pasaulinės krizės visam laikui iš darbo atleistus darbuotojus ir savarankiškai dirbančius asmenis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | todėl prašo Komisijos visais įmanomais būdais padėti valstybėms narėms, kurios ketina parengti paraišką per ateinančias savaites ir mėnesius; |
| --- | --- |

10.

| 11. | be to, prašo Komisijos dėti visas pastangas siekiant parodyti lankstumą ir kiek įmanoma sutrumpinti vertinimo laikotarpį vertinant, ar paraiška atitinka finansinės paramos suteikimo sąlygas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

12.

| 13. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(4)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0015.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0019.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (EGF/2020/000 TA 2020 – Komisijos iniciatyva teikiama techninė pagalba)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2020/986.)

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/164 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/164

---

P9_TA(2020)0142

Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimas siekiant suteikti pagalbą Portugalijai, Ispanijai, Italijai ir Austrijai

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Portugalijai, Ispanijai, Italijai ir Austrijai (COM(2020)0200 – C9-0127/2020 – 2020/2068(BUD))

(2021/C 362/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0200 – C9-0127/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0200 – C9-0127/2020),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 10 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 10 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 11 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 11 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0105/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0105/2020),

| 1. | palankiai vertina šį sprendimą, kaip Sąjungos solidarumo su nukentėjusiais nuo gaivalinių nelaimių Sąjungos piliečiais ir regionais ženklą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad reikia nedelsiant leisti pasinaudoti iš Europos Sąjungos solidarumo fondo (toliau – Fondas) teikiama finansine parama regionams, 2019 m. Sąjungoje nukentėjusiems nuo gaivalinių nelaimių; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad valstybėms narėms išmokėta finansinė pagalba turi būti teisingai paskirstyta labiausiai nukentėjusiems regionams ir vietovėms; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl klimato kaitos gaivalinės nelaimės vis labiau stiprės ir vyks vis dažniau; ragina svarstant būsimą daugiametę finansinę programą atlikti Fondo reformą siekiant atsižvelgti į klimato kaitos padarinius ateityje, tuo pačiu metu pabrėžiant, kad Fondas yra tik taisomoji priemonė ir kad kovai su klimato kaita visų pirma reikia prevencinės politikos, kuri atitiktų Paryžiaus susitarimą ir Žaliąjį kursą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad, vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 ir 349 straipsniais, Europos Sąjunga vykdo veiklą, padedančią stiprinti jos teritorinę sanglaudą, ir atsižvelgia į atokiausių regionų ypatumus ir ribotas galimybes; atkreipia dėmesį į tai, kad ta pati gaivalinė nelaimė atokiausiame regione turi didesnį socialinį ir ekonominį poveikį nei bet kuriame kitame Europos regione, taigi ekonomika atsigauna lėčiau; todėl mano, kad atokiausiems regionams turėtų būti skiriamas didesnis Fondo finansavimas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

6.

| 7. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Portugalijai, Ispanijai, Italijai ir Austrijai

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2020/1076.)

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/166 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/166

---

P9_TA(2020)0143

Taisomojo biudžeto Nr. 3/2020 projektas. 2019 finansinių metų pertekliaus įrašymas į biudžetą

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 3/2020 projekto dėl 2019 finansinių metų pertekliaus įrašymo į biudžetą (07764/2020 – C9-0131/2020 – 2020/2061(BUD))

(2021/C 362/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (1), ypač į jo 44 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (1), ypač į jo 44 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2019 m. lapkričio 27 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2019 m. lapkričio 27 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES (Euratomas) dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES (Euratomas) dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (5),

| — | atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 3/2020 projektą, kurį Komisija priėmė 2020 m. balandžio 15 d. (COM(2020)0180), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 3/2020 projektą, kurį Komisija priėmė 2020 m. balandžio 15 d. (COM(2020)0180),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 6 d. priimtą ir sekančią dieną Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 3/2020 projekto (07764/2020 – C9-0131/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 6 d. priimtą ir sekančią dieną Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 3/2020 projekto (07764/2020 – C9-0131/2020),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (6),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 ir 96 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 ir 96 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0104/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0104/2020),

| A. | kadangi Taisomojo biudžeto projekto Nr. 3/2020 tikslas – 2019 finansinių metų biudžeto perteklių, kuris siekia 3 218,4 mln. EUR, įrašyti į 2020 m. biudžetą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Taisomojo biudžeto projekto Nr. 3/2020 tikslas – 2019 finansinių metų biudžeto perteklių, kuris siekia 3 218,4 mln. EUR, įrašyti į 2020 m. biudžetą;

| B. | kadangi pagrindiniai šio pertekliaus komponentai yra teigiamas rezultatas pajamų dalyje (2 414,8 mln. EUR) ir nepanaudotos išlaidos (803,6 mln. EUR); |
| --- | --- |

B.

kadangi pagrindiniai šio pertekliaus komponentai yra teigiamas rezultatas pajamų dalyje (2 414,8 mln. EUR) ir nepanaudotos išlaidos (803,6 mln. EUR);

| C. | kadangi pajamų dalyje didžiausias skirtumas susidarė dėl delspinigių ir baudų (2 510,5 mln. EUR), o vykdymo rezultatą sudaro baudos už konkurencijos pažeidimus ir delspinigiai, kitos nuobaudos ir palūkanos, susijusios su baudomis ir nuobaudomis; |
| --- | --- |

C.

kadangi pajamų dalyje didžiausias skirtumas susidarė dėl delspinigių ir baudų (2 510,5 mln. EUR), o vykdymo rezultatą sudaro baudos už konkurencijos pažeidimus ir delspinigiai, kitos nuobaudos ir palūkanos, susijusios su baudomis ir nuobaudomis;

| D. | kadangi išlaidų srityje 2019 m. nepanaudota suma Komisijai vykdant mokėjimus siekia 592,3 mln. EUR (iš jų 351,5 mln. EUR – iš neatidėliotinos pagalbos rezervo, 94,5 mln. EUR – iš rezervo pagal 3 išlaidų kategoriją „Saugumas ir pilietybė“) ir 86,3 mln. EUR nepanaudoti atsižvelgiant į iš 2018 m. perkeltus asignavimus, o kitų institucijų 2019 m. nepanaudoti asignavimai siekia 82,4 mln. EUR ir nepanaudota 39 mln. EUR atsižvelgiant į iš 2017 m. perkeltus asignavimus; |
| --- | --- |

D.

kadangi išlaidų srityje 2019 m. nepanaudota suma Komisijai vykdant mokėjimus siekia 592,3 mln. EUR (iš jų 351,5 mln. EUR – iš neatidėliotinos pagalbos rezervo, 94,5 mln. EUR – iš rezervo pagal 3 išlaidų kategoriją „Saugumas ir pilietybė“) ir 86,3 mln. EUR nepanaudoti atsižvelgiant į iš 2018 m. perkeltus asignavimus, o kitų institucijų 2019 m. nepanaudoti asignavimai siekia 82,4 mln. EUR ir nepanaudota 39 mln. EUR atsižvelgiant į iš 2017 m. perkeltus asignavimus;

| 1. | atkreipia dėmesį į Komisijos pateiktą Taisomojo biudžeto Nr. 3/2020 projektą, kuris skirtas vien tik tam, kad, vadovaujantis Finansinio reglamento 18 straipsniu, į biudžetą būtų įrašytas 2019 m. susidaręs 3 218,4 mln. EUR perteklius, ir į Tarybos poziciją šiuo klausimu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pakartoja savo poziciją, kad visos turimos ir nepanaudotos Sąjungos biudžeto lėšos, įskaitant perteklių, būtų naudojamos siekiant skubiai suteikti finansinę paramą labiausiai nuo COVID-19 pandemijos nukentėjusiems regionams ir įmonėms; tomis aplinkybėmis ragina valstybes nares lėšas, susijusias su numatomu BNP pagrįstų įnašų sumažinimu dėl 2019 m. pertekliaus, skirti vien tik su COVID 19 susijusiems veiksmams, pageidautina Sąjungos lygmeniu, kad būtų užtikrintas optimalus lėšų paskirstymas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad, remiantis Komisijos duomenimis, 2019 m. baudos už konkurencijos pažeidimus sudarė 2 510,5 mln. EUR; dar kartą išreiškia nuomonę, kad turėtų būti sudaryta galimybė vėl panaudoti bet kokias Sąjungos biudžeto pajamas, gautas iš baudų arba susijusias su uždelstais mokėjimais, atitinkamai nesumažinant BNP pagrįstų įnašų; primena savo poziciją, kuria pritariama tam, kad kitoje daugiametėje finansinėje programoje pasiūlytas Sąjungos rezervas (bendroji įsipareigojimų marža) būtų padidintas suma, kuri būtų lygi pajamų, gautų iš baudų ir nuobaudų, sumai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | patvirtina Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 3/2020 projekto; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui paskelbti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 3/2020 yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

(2)  OL L 57, 2020 2 27.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(4)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(5)  OL L 168, 2014 6 7, p. 105.

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0054.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/168 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/168

---

P9_TA(2020)0144

Taisomojo biudžeto Nr. 4/2020 projektas: pasiūlymas dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Portugalijai, Ispanijai, Italijai ir Austrijai

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 4/2020 projekto, pridedamo prie pasiūlymo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Portugalijai, Ispanijai, Italijai ir Austrijai (08097/2020 – C9-0146/2020 – 2020/2069(BUD))

(2021/C 362/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (1), ypač į jo 44 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (1), ypač į jo 44 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2019 m. lapkričio 27 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2019 m. lapkričio 27 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3) (DFP reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3) (DFP reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES (Euratomas) dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES (Euratomas) dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (5),

| — | atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 4/2020 projektą, kurį Komisija priėmė 2020 m. balandžio 30 d. (COM(2020)0190), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 4/2020 projektą, kurį Komisija priėmė 2020 m. balandžio 30 d. (COM(2020)0190),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 25 d. priimtą ir tą pačią dieną Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 4/2020 projekto (08097/2020 – C9-0146/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 25 d. priimtą ir tą pačią dieną Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 4/2020 projekto (08097/2020 – C9-0146/2020),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Portugalijai, Ispanijai, Italijai ir Austrijai (COM(2020)0200), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Portugalijai, Ispanijai, Italijai ir Austrijai (COM(2020)0200),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 ir 96 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 ir 96 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0106/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0106/2020),

| A. | kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 4/2020 projektas apima siūlomą Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimą siekiant suteikti pagalbą Portugalijai, Ispanijai, Italijai ir Austrijai po 2019 m. tose valstybėse narėse įvykusių gaivalinių nelaimių; |
| --- | --- |

A.

kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 4/2020 projektas apima siūlomą Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimą siekiant suteikti pagalbą Portugalijai, Ispanijai, Italijai ir Austrijai po 2019 m. tose valstybėse narėse įvykusių gaivalinių nelaimių;

| B. | kadangi dėl to Komisija siūlo iš dalies pakeisti 2020 m. biudžetą ir padidinti pagal biudžeto eilutę 13 06 01 „Pagalba valstybėms narėms didelės gaivalinės nelaimės atveju, kai itin nukenčia gyvenimo sąlygos, gamtinė aplinka ar ekonomika“ skiriamus ir įsipareigojimų, ir mokėjimų asignavimus 272 498 208 EUR suma; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl to Komisija siūlo iš dalies pakeisti 2020 m. biudžetą ir padidinti pagal biudžeto eilutę 13 06 01 „Pagalba valstybėms narėms didelės gaivalinės nelaimės atveju, kai itin nukenčia gyvenimo sąlygos, gamtinė aplinka ar ekonomika“ skiriamus ir įsipareigojimų, ir mokėjimų asignavimus 272 498 208 EUR suma;

| C. | kadangi, kaip apibrėžta DFP reglamente, Europos Sąjungos solidarumo fondas yra speciali priemonė ir atitinkami įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai turi būti įtraukti į biudžetą viršijant daugiametės finansinės programos viršutines ribas; |
| --- | --- |

C.

kadangi, kaip apibrėžta DFP reglamente, Europos Sąjungos solidarumo fondas yra speciali priemonė ir atitinkami įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai turi būti įtraukti į biudžetą viršijant daugiametės finansinės programos viršutines ribas;

| 1. | patvirtina Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 4/2020 projekto; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui paskelbti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 4/2020 yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

(2)  OL L 57, 2020 2 27.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(4)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(5)  OL L 168, 2014 6 7, p. 105.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/170 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/170

---

P9_TA(2020)0145

ES ir Moldovos bendrosios aviacijos erdvės susitarimo sudarymas ***

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Moldovos Respublikos bendrosios aviacijos erdvės susitarimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (14205/2019 – C9-0192/2019 – 2012/0006(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2021/C 362/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14205/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14205/2019),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Moldovos Respublikos bendrosios aviacijos erdvės susitarimo projektą (08185/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Moldovos Respublikos bendrosios aviacijos erdvės susitarimo projektą (08185/2012),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0192/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0192/2019),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A9-0084/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A9-0084/2020),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Moldovos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/171 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/171

---

P9_TA(2020)0146

ES ir Moldovos bendrosios aviacijos erdvės susitarimo pakeitimas (Kroatijos įstojimas) ***

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Moldovos Respublikos bendrosios aviacijos erdvės susitarimas, sudarymo Sąjungos ir jos valstybių narių vardu projekto (07048/2015 – C9-0195/2019 – 2015/0035(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2021/C 362/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07048/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07048/2015),

| — | atsižvelgdamas į Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Moldovos Respublikos bendrosios aviacijos erdvės susitarimas, projektą (07047/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Moldovos Respublikos bendrosios aviacijos erdvės susitarimas, projektą (07047/2015),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C9-0195/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C9-0195/2019),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A9-0083/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A9-0083/2020),

| 1. | pritaria Protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Moldovos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/172 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/172

---

P9_TA(2020)0147

ES ir Maroko Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimo dėl oro susisiekimo pakeitimas (Bulgarijos ir Rumunijos įstojimas) ***

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, iš dalies keičiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimą dėl oro susisiekimo, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą, projekto (06198/2013 – C9-0006/2019 – 2007/0181(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2021/C 362/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06198/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06198/2013),

| — | atsižvelgdamas į protokolo, iš dalies keičiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimą dėl oro susisiekimo, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą, projektą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į protokolo, iš dalies keičiančio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimą dėl oro susisiekimo, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą, projektą (1),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo procedūros, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 8 dalies pirmą pastraipą (C9-0006/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo procedūros, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 8 dalies pirmą pastraipą (C9-0006/2019),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. gruodžio 12 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, iš dalies keičiančio Europos bendrijos ir jos valstybių narių Europos ir Viduržemio jūros šalių aviacijos susitarimą su Maroko Karalyste, sudarymo, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gruodžio 12 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, iš dalies keičiančio Europos bendrijos ir jos valstybių narių Europos ir Viduržemio jūros šalių aviacijos susitarimą su Maroko Karalyste, sudarymo, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1, 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1, 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A9-0005/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A9-0005/2020),

| 1. | pritaria Protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių, taip pat Maroko Karalystės vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 200, 2012 7 27, p. 25.

(2)  OL C 323 E, 2008 12 18, p. 259.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/173 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/173

---

P9_TA(2020)0148

ES ir Jordanijos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimo sudarymas ***

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (14209/2019 – C9-0193/2019 – 2010/0180(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2021/C 362/32)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14209/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14209/2019),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimą (14366/2010); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimą (14366/2010);

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0193/2019). |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0193/2019).

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A9-0086/2020). |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A9-0086/2020).

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Jordanijos Hašimitų Karalystės vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/174 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/174

---

P9_TA(2020)0149

ES ir Kinijos susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos sudarymas ***

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos sudarymo projekto (14185/2019 – C9-0191/2019 – 2018/0155(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2021/C 362/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14185/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14185/2019),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybės Susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos projektą (09702/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybės Susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos projektą (09702/2018),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0191/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0191/2019),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A9-0087/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A9-0087/2020),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/175 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/175

---

P9_TA(2020)0150

ES ir Gruzijos bendrosios aviacijos erdvės susitarimo sudarymas ***

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Gruzijos bendrosios aviacijos erdvės susitarimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (09556/2019 – C9-0013/2019 – 2010/0186(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2021/C 362/34)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (09556/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (09556/2019),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Gruzijos bendrosios aviacijos erdvės susitarimo projektą (14370/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Gruzijos bendrosios aviacijos erdvės susitarimo projektą (14370/2010),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0013/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0013/2019),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A9-0082/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A9-0082/2020),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Gruzijos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/176 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/176

---

P9_TA(2020)0151

ES ir Izraelio Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimo sudarymas ***

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Izraelio Valstybės Vyriausybės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimo sudarymo projekto (14207/2019 – C9-0196/2019 – 2012/0324(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2021/C 362/35)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14207/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14207/2019),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Izraelio Valstybės Vyriausybės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimo projektą (16828/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Izraelio Valstybės Vyriausybės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimo projektą (16828/2012),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0196/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C9-0196/2019),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A9-0085/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A9-0085/2020),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Izraelio vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/177 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/177

---

P9_TA(2020)0154

Neprieštaravimas deleguotajam aktui: parama vaisių ir daržovių bei vyno sektoriams dėl COVID-19 pandemijos

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2020 m. gegužės 4 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo dėl COVID-19 pandemijos 2020 m. nukrypstama nuo Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2017/891 vaisių ir daržovių sektoriaus nuostatų ir nuo Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2016/1149 vyno sektoriaus nuostatų (C(2020)02908 – 2020/2636(DEA))

(2021/C 362/36)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2020)02908), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2020)02908),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2020 m. gegužės 27 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2020 m. gegužės 27 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto 2020 m. birželio 2 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto 2020 m. birželio 2 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (1), ypač į jo 62 straipsnio 1 dalį, 64 straipsnio 6 dalį ir 115 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (1), ypač į jo 62 straipsnio 1 dalį, 64 straipsnio 6 dalį ir 115 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (2), ypač į jo 37, 53, 173 straipsnius ir 227 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (2), ypač į jo 37, 53, 173 straipsnius ir 227 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 111 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 111 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto rekomendaciją dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto rekomendaciją dėl sprendimo,

| A. | kadangi dėl dabartinės COVID-19 pandemijos ir susijusių didelių judėjimo apribojimų visos valstybės narės ir ūkininkai visose valstybėse narėse susidūrė su išskirtiniais sunkumais planuodami, įgyvendindami ir vykdydami pagalbos schemas, nustatytas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 32–38 straipsniuose vaisių ir daržovių sektoriui ir jo 39–54 straipsniuose vyno sektoriui; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl dabartinės COVID-19 pandemijos ir susijusių didelių judėjimo apribojimų visos valstybės narės ir ūkininkai visose valstybėse narėse susidūrė su išskirtiniais sunkumais planuodami, įgyvendindami ir vykdydami pagalbos schemas, nustatytas Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 32–38 straipsniuose vaisių ir daržovių sektoriui ir jo 39–54 straipsniuose vyno sektoriui;

| B. | kadangi dėl susidariusios padėties kilo finansinių sunkumų, grynųjų pinigų srautų problemų, sutrikdyta rinka ir sunkiai sutrikdyta tiekimo grandinės veikla vaisių ir daržovių sektoriuje bei vyno sektoriuje; |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl susidariusios padėties kilo finansinių sunkumų, grynųjų pinigų srautų problemų, sutrikdyta rinka ir sunkiai sutrikdyta tiekimo grandinės veikla vaisių ir daržovių sektoriuje bei vyno sektoriuje;

| C. | kadangi visose valstybėse narėse taip pat susidurta su išskirtiniais sunkumais planuojant, valdant ir įgyvendinant pripažintų vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijų ir gamintojų organizacijų asociacijų veiklos programas, o vynus gaminančiose valstybėse narėse – planuojant, valdant ir įgyvendinant vyno sektoriaus paramos programų veiksmus; |
| --- | --- |

C.

kadangi visose valstybėse narėse taip pat susidurta su išskirtiniais sunkumais planuojant, valdant ir įgyvendinant pripažintų vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijų ir gamintojų organizacijų asociacijų veiklos programas, o vynus gaminančiose valstybėse narėse – planuojant, valdant ir įgyvendinant vyno sektoriaus paramos programų veiksmus;

| D. | kadangi atsižvelgiant į precedento neturintį šių vienu metu pasireiškusių aplinkybių pobūdį, Komisija patvirtino nuostatas, kuriomis numatomas lankstumas ir leidžiama nukrypti nuo deleguotųjų reglamentų, taikomų vaisių ir daržovių sektoriuje ir vyno sektoriuje, nuostatų; |
| --- | --- |

D.

kadangi atsižvelgiant į precedento neturintį šių vienu metu pasireiškusių aplinkybių pobūdį, Komisija patvirtino nuostatas, kuriomis numatomas lankstumas ir leidžiama nukrypti nuo deleguotųjų reglamentų, taikomų vaisių ir daržovių sektoriuje ir vyno sektoriuje, nuostatų;

| E. | kadangi greitas šių lankstumo priemonių ir leidžiančių nukrypti nuostatų įgyvendinimas yra labai svarbus jų veiksmingumui ir efektyvumui sprendžiant sunkumus, susijusius su pagalbos schemų taikymu abiejuose sektoriuose, užkertant kelią tolesniems ekonominiams nuostoliams ir sprendžiant rinkos padėties bei tiekimo grandinės veikimo sutrikimų vaisių ir daržovių sektoriuje ir vyno sektoriuje problemas; |
| --- | --- |

E.

kadangi greitas šių lankstumo priemonių ir leidžiančių nukrypti nuostatų įgyvendinimas yra labai svarbus jų veiksmingumui ir efektyvumui sprendžiant sunkumus, susijusius su pagalbos schemų taikymu abiejuose sektoriuose, užkertant kelią tolesniems ekonominiams nuostoliams ir sprendžiant rinkos padėties bei tiekimo grandinės veikimo sutrikimų vaisių ir daržovių sektoriuje ir vyno sektoriuje problemas;

| 1. | pareiškia, jog neprieštarauja deleguotajam reglamentui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 549.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/179 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/179

---

P9_TA(2020)0155

Neprieštaravimas deleguotajam aktui: rizikos ribojimo principais pagrįsto vertinimo techniniai reguliavimo standartai

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2020 m. gegužės 28 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo iš dalies keičiamas 2015 m. spalio 26 d. Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/101, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 105 straipsnio 14 dalį papildomos to reglamento nuostatos dėl rizikos ribojimo principais pagrįsto vertinimo techninių reguliavimo standartų (C(2020)03428 – 2020/2668(DEA))

(2021/C 362/37)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2020)03428), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2020)03428),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2020 m. gegužės 29 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštarauja deleguotajam reglamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2020 m. gegužės 29 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštarauja deleguotajam reglamentui,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2020 m. birželio 9 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2020 m. birželio 9 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (1), ypač į jo 105 straipsnio 14 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (1), ypač į jo 105 straipsnio 14 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (2), 13 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (2), 13 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 22 d. Europos bankininkystės institucijos pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 105 straipsnio 14 dalį pateiktą techninio reguliavimo standarto projektą (EBA/RTS/2020/04), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 22 d. Europos bankininkystės institucijos pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 105 straipsnio 14 dalį pateiktą techninio reguliavimo standarto projektą (EBA/RTS/2020/04),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 111 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 111 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo,

| A. | kadangi deleguotuoju aktu, reaguojant į COVID 19 protrūkį, laikinai iš dalies keičiama bankų sektoriaus rizikos ribojimo sistema; visų pirma siekiant sušvelninti itin didelio rinkos svyravimo poveikį rizikos ribojimo principais pagrįsto vertinimo sistemai, deleguotuoju aktu sumavimo koeficientas, naudojamas bendrai papildomų vertės koregavimų (AVA) sumai apskaičiuoti pagal pagrindinį metodą, iki 2020 m. gruodžio 31 d. padidinamas nuo 50 % iki 66 %, kad įstaigos galėtų atlaikyti dabartinį itin didelį rinkos svyravimą; dėl to sumažėtų bendra papildomų vertės koregavimų suma, taigi sumažėtų iš įstaigų bendro 1 lygio nuosavo kapitalo atskaitoma suma; |
| --- | --- |

A.

kadangi deleguotuoju aktu, reaguojant į COVID 19 protrūkį, laikinai iš dalies keičiama bankų sektoriaus rizikos ribojimo sistema; visų pirma siekiant sušvelninti itin didelio rinkos svyravimo poveikį rizikos ribojimo principais pagrįsto vertinimo sistemai, deleguotuoju aktu sumavimo koeficientas, naudojamas bendrai papildomų vertės koregavimų (AVA) sumai apskaičiuoti pagal pagrindinį metodą, iki 2020 m. gruodžio 31 d. padidinamas nuo 50 % iki 66 %, kad įstaigos galėtų atlaikyti dabartinį itin didelį rinkos svyravimą; dėl to sumažėtų bendra papildomų vertės koregavimų suma, taigi sumažėtų iš įstaigų bendro 1 lygio nuosavo kapitalo atskaitoma suma;

| B. | kadangi šis deleguotasis aktas turėtų įsigalioti kuo greičiau, kad šį ketvirtį ir iki metų pabaigos įstaigoms būtų užtikrinta greita parama kapitalu; |
| --- | --- |

B.

kadangi šis deleguotasis aktas turėtų įsigalioti kuo greičiau, kad šį ketvirtį ir iki metų pabaigos įstaigoms būtų užtikrinta greita parama kapitalu;

| 1. | pareiškia, jog neprieštarauja Komisijos reglamento projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 176, 2013 6 27, p. 1.

(2)  OL L 331, 2010 12 15, p. 12.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/180 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/180

---

P9_TA(2020)0157

Reglamentų (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) 2019/876 dalinis keitimas dėl patikslinimų, padarytų reaguojant į COVID-19 pandemiją ***I

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl patikslinimų, padarytų reaguojant į COVID-19 pandemiją, iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) 2019/876 (COM(2020)0310 – C9-0122/2020 – 2020/0066(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2021/C 362/38)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0310), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0310),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0122/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0122/2020),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Europos centrinio banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Europos centrinio banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 10 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 10 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 10 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 10 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0113/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0113/2020),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 180, 2020 5 29, p. 4.

(2)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

P9_TC1-COD(2020)0066

Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. birželio 18 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/..., kuriuo dėl tam tikrų patikslinimų, padarytų reaguojant į COVID-19 pandemiją, iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) 2019/876

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2020/873.)

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/181 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/181

---

P9_TA(2020)0159

Pakomitečio mokesčių klausimais įsteigimas

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Pakomitečio mokesčių klausimais įsteigimo (2020/2681(RSO))

(2021/C 362/39)

| — | atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 15 d. sprendimą dėl nuolatinių komitetų skaičiaus ir įgaliojimų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 15 d. sprendimą dėl nuolatinių komitetų skaičiaus ir įgaliojimų (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 206 ir 212 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 206 ir 212 straipsnius,

| 1. | nusprendžia įsteigti Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pakomitetį; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nusprendžia, kad pakomitetis yra atsakingas už su mokesčiais susijusius klausimus, visų pirma už kovą su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu, taip pat už finansinį skaidrumą apmokestinimo tikslais; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nusprendžia, kad Darbo tvarkos taisyklių VI priedo VI dalis papildoma šia pastraipa:
  „Komitetui padeda pakomitetis mokesčių klausimais, visų pirma kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir mokesčių vengimu, o taip pat finansinio skaidrumo apmokestinimo tikslais, srityse“; |
| --- | --- |

3.

„Komitetui padeda pakomitetis mokesčių klausimais, visų pirma kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir mokesčių vengimu, o taip pat finansinio skaidrumo apmokestinimo tikslais, srityse“;

| 4. | nusprendžia, kad pakomitetis turės 30 narių; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 30 d. ir 2020 m. sausio 9 d. Pirmininkų sueigos sprendimus dėl pakomitečių biurų sudėties, nusprendžia, kad komiteto biurą gali sudaryti ne daugiau kaip keturi pirmininko pavaduotojai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OL C 482, 2016 12 23, p. 160.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/182 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/182

---

P9_TA(2020)0160

Specialiojo kovos su vėžiu komiteto sudarymas ir jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų laiko nustatymas

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Specialiojo kovos su vėžiu komiteto sudarymo ir jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų laiko nustatymo (2020/2682(RSO))

(2021/C 362/40)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (1),

| — | atsižvelgdamas į ES mokslinių turimų ir inovacijų finansavimą 2021–2027 m. (programa „Europos horizontas“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES mokslinių turimų ir inovacijų finansavimą 2021–2027 m. (programa „Europos horizontas“),

| — | atsižvelgdamas į specialią programos „Europos horizontas“ misiją dėl vėžio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į specialią programos „Europos horizontas“ misiją dėl vėžio,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 24 d. Komisijos komunikatą „Kova su vėžiu: Europos partnerystė“ (COM(2009)0291), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 24 d. Komisijos komunikatą „Kova su vėžiu: Europos partnerystė“ (COM(2009)0291),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją 2003/878/EB dėl vėžio tyrimų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją 2003/878/EB dėl vėžio tyrimų (2),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 22 d. Tarybos išvadas dėl vėžio naštos mažinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 22 d. Tarybos išvadas dėl vėžio naštos mažinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės mėn. ataskaitą dėl Tarybos rekomendacijos dėl vėžio tyrimų įgyvendinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės mėn. ataskaitą dėl Tarybos rekomendacijos dėl vėžio tyrimų įgyvendinimą,

| — | atsižvelgdamas į Europos gaires dėl krūties, gimdos kaklelio ir žarnyno vėžio tyrimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gaires dėl krūties, gimdos kaklelio ir žarnyno vėžio tyrimų,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus,

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl kovos su vėžiu išsiplėtusioje Europos Sąjungoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl kovos su vėžiu išsiplėtusioje Europos Sąjungoje (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Kova su vėžiu: Europos partnerystė“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Kova su vėžiu: Europos partnerystė“ (4),

| — | atsižvelgdamas į Europos kovos su vėžiu kodeksą (ketvirtąją redakciją), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos kovos su vėžiu kodeksą (ketvirtąją redakciją),

| — | atsižvelgdamas į tarpfrakcinės grupės „Europarlamentarai prieš vėžį“ (angl. MAC) veiklą ir išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tarpfrakcinės grupės „Europarlamentarai prieš vėžį“ (angl. MAC) veiklą ir išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 207 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 207 straipsnį,

| A. | kadangi Europos bendradarbiavimas prevencijos, diagnozės, gydymo, mokslinių tyrimų ir kitose srityse yra akivaizdžiai naudingas kovojant su vėžiu; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos bendradarbiavimas prevencijos, diagnozės, gydymo, mokslinių tyrimų ir kitose srityse yra akivaizdžiai naudingas kovojant su vėžiu;

| B. | kadangi Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) įtvirtinti keli teisiniai pagrindai, kuriais remiantis galima imtis ES veiksmų sveikatos srityje, įskaitant 114 straipsnį, pagal kurį vidaus rinkoje reikėtų užtikrinti aukščiausio lygio sveikatos apsaugą, saugą, aplinkos ir vartotojų apsaugą, visų pirma atsižvelgiant į bet kokius naujus pasikeitusius mokslinius faktus, 168 straipsnį, pagal kurį nustatant ir įgyvendinant visą Sąjungos politiką ir veiklą užtikrinama aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga, o Sąjungos veiksmai, kurie papildo nacionalinę politiką, yra orientuoti į visuomenės sveikatos gerinimą, fizinių ir psichikos negalavimų ir ligų prevenciją, taip pat fizinei ir psichikos sveikatai pavojų keliančių šaltinių šalinimą, 181 straipsnį, kuriuo reikalaujama, kad ES ir valstybės narės koordinuotų savo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą ir taip užtikrintų nacionalinės ir Sąjungos politikos abipusį suderinamumą, ir pagal kurį remiamos iniciatyvos, kuriomis siekiama nustatyti gaires bei rodiklius, ir keistis geriausia patirtimi, ir 191 straipsnį, pagal kurį Sąjungos aplinkos politika prisidedama prie žmonių sveikatos apsaugos, remiantis atsargumo principu ir nepakenkiant valstybių narių kompetencijai sveikatos srityje; |
| --- | --- |

B.

kadangi Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) įtvirtinti keli teisiniai pagrindai, kuriais remiantis galima imtis ES veiksmų sveikatos srityje, įskaitant 114 straipsnį, pagal kurį vidaus rinkoje reikėtų užtikrinti aukščiausio lygio sveikatos apsaugą, saugą, aplinkos ir vartotojų apsaugą, visų pirma atsižvelgiant į bet kokius naujus pasikeitusius mokslinius faktus, 168 straipsnį, pagal kurį nustatant ir įgyvendinant visą Sąjungos politiką ir veiklą užtikrinama aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga, o Sąjungos veiksmai, kurie papildo nacionalinę politiką, yra orientuoti į visuomenės sveikatos gerinimą, fizinių ir psichikos negalavimų ir ligų prevenciją, taip pat fizinei ir psichikos sveikatai pavojų keliančių šaltinių šalinimą, 181 straipsnį, kuriuo reikalaujama, kad ES ir valstybės narės koordinuotų savo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą ir taip užtikrintų nacionalinės ir Sąjungos politikos abipusį suderinamumą, ir pagal kurį remiamos iniciatyvos, kuriomis siekiama nustatyti gaires bei rodiklius, ir keistis geriausia patirtimi, ir 191 straipsnį, pagal kurį Sąjungos aplinkos politika prisidedama prie žmonių sveikatos apsaugos, remiantis atsargumo principu ir nepakenkiant valstybių narių kompetencijai sveikatos srityje;

| C. | kadangi vėžys yra antra mirčių valstybėse narėse priežastis po kraujagyslių ligų; kadangi 2015 m. ES 28 nuo vėžio mirė 1,3 mln. žmonių, o tai yra daugiau nei ketvirtadalis (25,4 proc.) viso mirčių skaičiaus; kadangi vėžio poveikis žmonėms yra skirtingas ir priklauso nuo amžiaus, lyties, socialinės ir ekonominės padėties, genetikos ir kitų veiksnių; kadangi artimiausiais dešimtmečiais dėl demografinių pokyčių vėžio atvejų skaičius padidės; |
| --- | --- |

C.

kadangi vėžys yra antra mirčių valstybėse narėse priežastis po kraujagyslių ligų; kadangi 2015 m. ES 28 nuo vėžio mirė 1,3 mln. žmonių, o tai yra daugiau nei ketvirtadalis (25,4 proc.) viso mirčių skaičiaus; kadangi vėžio poveikis žmonėms yra skirtingas ir priklauso nuo amžiaus, lyties, socialinės ir ekonominės padėties, genetikos ir kitų veiksnių; kadangi artimiausiais dešimtmečiais dėl demografinių pokyčių vėžio atvejų skaičius padidės;

| D. | kadangi vėžys daro poveikį ne tik konkrečiam pacientui, bet ir jo artimiesiems, šeimai, draugams, bendruomenei ir prižiūrintiems asmenims; kadangi dėmesį skirti reikia ir šių grupių problemoms, psichologiniams ir socialiniams poreikiams ir reikalavimams, ypač poveikiui psichikos sveikatai; |
| --- | --- |

D.

kadangi vėžys daro poveikį ne tik konkrečiam pacientui, bet ir jo artimiesiems, šeimai, draugams, bendruomenei ir prižiūrintiems asmenims; kadangi dėmesį skirti reikia ir šių grupių problemoms, psichologiniams ir socialiniams poreikiams ir reikalavimams, ypač poveikiui psichikos sveikatai;

| E. | kadangi Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) yra nustačiusi daugybę pagrindinių rizikos veiksnių, kuriems galima užkirsti kelią, t. y. tabakas, fizinis neveiklumas, nesveika mityba ir nutukimas, alkoholio vartojimas, ŽPV ir hepatitas B ir C, Helicobacter pylori (H. pylori) infekcijos, aplinkos tarša, įskaitant cheminių medžiagų poveikį ir oro taršą, su profesija susiję kancerogenai ir radiacija; kadangi, pasak PSO, 30–50 proc. visų vėžio atvejų galima išvengti; kadangi prevencija yra ekonomiškai efektyviausia ilgalaikė vėžio kontrolės strategija; kadangi su virusais susijusių vėžio formų prevencija gali būti grindžiama skiepijimu; kadangi vėžio prevencijos programos turėtų būti įgyvendinamos atsižvelgiant į integruotą lėtinių ligų prevencijos programą, nes dauguma pavienių rizikos veiksnių yra bendri kitoms lėtinėms ligoms; kadangi kova su aplinkos tarša bus vykdoma siekiant nulinės taršos tikslo, kaip pasiūlyta Komisijos politinėje darbotvarkėje; |
| --- | --- |

E.

kadangi Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) yra nustačiusi daugybę pagrindinių rizikos veiksnių, kuriems galima užkirsti kelią, t. y. tabakas, fizinis neveiklumas, nesveika mityba ir nutukimas, alkoholio vartojimas, ŽPV ir hepatitas B ir C, Helicobacter pylori (H. pylori) infekcijos, aplinkos tarša, įskaitant cheminių medžiagų poveikį ir oro taršą, su profesija susiję kancerogenai ir radiacija; kadangi, pasak PSO, 30–50 proc. visų vėžio atvejų galima išvengti; kadangi prevencija yra ekonomiškai efektyviausia ilgalaikė vėžio kontrolės strategija; kadangi su virusais susijusių vėžio formų prevencija gali būti grindžiama skiepijimu; kadangi vėžio prevencijos programos turėtų būti įgyvendinamos atsižvelgiant į integruotą lėtinių ligų prevencijos programą, nes dauguma pavienių rizikos veiksnių yra bendri kitoms lėtinėms ligoms; kadangi kova su aplinkos tarša bus vykdoma siekiant nulinės taršos tikslo, kaip pasiūlyta Komisijos politinėje darbotvarkėje;

| F. | kadangi įrodyta, jog vėžys yra genetiškai paveldimas dėl konkrečių genų mutacijų; kadangi šias mutacijas galima aptikti, o individualūs tyrimai sudaro galimybes veiksmingai mažinti tam tikrų vėžio formų riziką; |
| --- | --- |

F.

kadangi įrodyta, jog vėžys yra genetiškai paveldimas dėl konkrečių genų mutacijų; kadangi šias mutacijas galima aptikti, o individualūs tyrimai sudaro galimybes veiksmingai mažinti tam tikrų vėžio formų riziką;

| G. | kadangi tinkamai įgyvendinamos vėžio tyrimų programos gali būti labai naudingos ir yra svarbios atsižvelgiant į platesnį vėžio kontrolės kontekstą; |
| --- | --- |

G.

kadangi tinkamai įgyvendinamos vėžio tyrimų programos gali būti labai naudingos ir yra svarbios atsižvelgiant į platesnį vėžio kontrolės kontekstą;

| H. | kadangi valstybėms narėms sudėtinga vykdyti vėžio prevenciją ir gydymą dėl reikšmingo ir didėjančio ekonomikos poveikio vėžiui; |
| --- | --- |

H.

kadangi valstybėms narėms sudėtinga vykdyti vėžio prevenciją ir gydymą dėl reikšmingo ir didėjančio ekonomikos poveikio vėžiui;

| I. | kadangi valstybės lėšomis finansuojami moksliniai tyrimai yra pagrindinis mokslinės pažangos šaltinis; kadangi stiprus pasaulyje pirmaujantis gyvybės mokslų pramonės sektorius taip pat yra svarbus siekiant užtikrinti privačius mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, kuri turi esminę reikšmę kovojant su vėžiu, be to, svarbu ir tai, kad politikos formuotojai nustatytų tinkamą sistemą, kad inovacijos būtų naudingos visiems pacientams ir apsaugotų plačiąją visuomenę; kadangi šioje srityje turėtų bendradarbiauti viešasis ir privatusis sektoriai; |
| --- | --- |

I.

kadangi valstybės lėšomis finansuojami moksliniai tyrimai yra pagrindinis mokslinės pažangos šaltinis; kadangi stiprus pasaulyje pirmaujantis gyvybės mokslų pramonės sektorius taip pat yra svarbus siekiant užtikrinti privačius mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, kuri turi esminę reikšmę kovojant su vėžiu, be to, svarbu ir tai, kad politikos formuotojai nustatytų tinkamą sistemą, kad inovacijos būtų naudingos visiems pacientams ir apsaugotų plačiąją visuomenę; kadangi šioje srityje turėtų bendradarbiauti viešasis ir privatusis sektoriai;

| J. | kadangi vėžys išlieka vienas pagrindinių Europos piliečiams ateityje kilsiančiųi iššūkių, nes prognozuojama, kad per artimiausius 25 metus vėžys bus diagnozuotas daugiau nei 100 mln. europiečių; kadangi labai svarbu, kad nacionaliniai ir Europos politikos formuotojai veiktų siekdami įgyvendinti griežtesnę vėžio kontrolę ir prisidėti prie visų europiečių gerovės; |
| --- | --- |

J.

kadangi vėžys išlieka vienas pagrindinių Europos piliečiams ateityje kilsiančiųi iššūkių, nes prognozuojama, kad per artimiausius 25 metus vėžys bus diagnozuotas daugiau nei 100 mln. europiečių; kadangi labai svarbu, kad nacionaliniai ir Europos politikos formuotojai veiktų siekdami įgyvendinti griežtesnę vėžio kontrolę ir prisidėti prie visų europiečių gerovės;

| K. | kadangi tarp valstybių narių ir pačiose valstybėse narėse yra didelių skirtumų, susijusių su vėžio prevencija, tyrimų ir gydymo įranga, įrodymais pagrįstos geriausios patirties gairių įgyvendinimu ir reabilitacija; |
| --- | --- |

K.

kadangi tarp valstybių narių ir pačiose valstybėse narėse yra didelių skirtumų, susijusių su vėžio prevencija, tyrimų ir gydymo įranga, įrodymais pagrįstos geriausios patirties gairių įgyvendinimu ir reabilitacija;

| L. | kadangi tam tikriems asmenims ir sveikatos priežiūros institucijoms vaistai gali būti neįperkami, o vaistai nuo vėžio dažnai yra labai brangūs; kadangi tyrimo metu nustatyta, kad, remiantis skaičiavimais, 2010–2020 m. bendros vėžio gydymo išlaidos padidėjo 26 proc., o išlaidos vaistams nuo vėžio padidėjo 50 proc. (5); |
| --- | --- |

L.

kadangi tam tikriems asmenims ir sveikatos priežiūros institucijoms vaistai gali būti neįperkami, o vaistai nuo vėžio dažnai yra labai brangūs; kadangi tyrimo metu nustatyta, kad, remiantis skaičiavimais, 2010–2020 m. bendros vėžio gydymo išlaidos padidėjo 26 proc., o išlaidos vaistams nuo vėžio padidėjo 50 proc. (5);

| 1. | nusprendžia sudaryti Specialųjį kovos su vėžiu komitetą, kurio įgaliojimai yra tokie:






  a) | nagrinėti, kokie veiksmai padėtų sustiprinti požiūrį į kiekvieną pagrindinį ligos etapą: prevencija, diagnozė, gydymas, gyvenimas išgydžius vėžį ir palaikomoji slauga, užtikrinti glaudų ryšį su mokslinių tyrimų vėžio klausimais misija būsimoje programoje „Europos horizontas“ daugiau dėmesio skiriant ES kompetencijai; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

nagrinėti, kokie veiksmai padėtų sustiprinti požiūrį į kiekvieną pagrindinį ligos etapą: prevencija, diagnozė, gydymas, gyvenimas išgydžius vėžį ir palaikomoji slauga, užtikrinti glaudų ryšį su mokslinių tyrimų vėžio klausimais misija būsimoje programoje „Europos horizontas“ daugiau dėmesio skiriant ES kompetencijai;

| b) | išnagrinėti dabartinius įrodymus ir prieinamus duomenis, ir imtis atsakomųjų veiksmų nustatant pacientų poreikius atitinkančią politiką ir prioritetus; |
| --- | --- |

b)

išnagrinėti dabartinius įrodymus ir prieinamus duomenis, ir imtis atsakomųjų veiksmų nustatant pacientų poreikius atitinkančią politiką ir prioritetus;

| c) | įvertinti galimybes, kai pagal SESV ES gali imtis konkrečių kovos su vėžiu veiksmų, ir atvejus, kai valstybėms narėms galima pateikti tik rekomendacijas ir pasiūlyti keistis geriausia patirtimi, ir daugiausia dėmesio skirti konkretiems veiksmams; |
| --- | --- |

c)

įvertinti galimybes, kai pagal SESV ES gali imtis konkrečių kovos su vėžiu veiksmų, ir atvejus, kai valstybėms narėms galima pateikti tik rekomendacijas ir pasiūlyti keistis geriausia patirtimi, ir daugiausia dėmesio skirti konkretiems veiksmams;

| d) | įvertinti mokslines žinias, susijusias su geriausia įmanoma vėžio prevencija ir nustatyti konkrečius veiksmus, įskaitant griežtą esamų teisės aktų įgyvendinimą, ir būsimas priemones, susijusias su tabako kontrole, priemones, kurios padėtų mažinti nutukimą ir pagerinti mitybos įpročius, alkoholio vartojimo mažinimo priemones, skiepijimo skatinimo ir infekcijų gydymo priemones, cheminio poveikio, įskaitant bendrą poveikį, oro taršos, kaip nurodyta Europos žaliajame kurse, ir kancerogenų darbo vietoje poveikio mažinimo priemones, ir apsaugos nuo radiacijos priemones; kai įmanoma, įvertinti tokių priemonių kiekybinį poveikį; |
| --- | --- |

d)

įvertinti mokslines žinias, susijusias su geriausia įmanoma vėžio prevencija ir nustatyti konkrečius veiksmus, įskaitant griežtą esamų teisės aktų įgyvendinimą, ir būsimas priemones, susijusias su tabako kontrole, priemones, kurios padėtų mažinti nutukimą ir pagerinti mitybos įpročius, alkoholio vartojimo mažinimo priemones, skiepijimo skatinimo ir infekcijų gydymo priemones, cheminio poveikio, įskaitant bendrą poveikį, oro taršos, kaip nurodyta Europos žaliajame kurse, ir kancerogenų darbo vietoje poveikio mažinimo priemones, ir apsaugos nuo radiacijos priemones; kai įmanoma, įvertinti tokių priemonių kiekybinį poveikį;

| e) | analizuoti ir įvertinti ankstyvą vėžio diagnozavimą taikant atrankinės patikros programas ir taip užtikrinti, kad ateityje persvarstytos rekomendacijos būtų greitai ir veiksmingai įtrauktos; |
| --- | --- |

e)

analizuoti ir įvertinti ankstyvą vėžio diagnozavimą taikant atrankinės patikros programas ir taip užtikrinti, kad ateityje persvarstytos rekomendacijos būtų greitai ir veiksmingai įtrauktos;

| f) | įvertinti geriausią įmanomą būdą moksliniams tyrimams remti, siekiant stiprinti prevenciją, diagnozę, gydymą ir inovacijas, visų pirma pagal programą „Europos horizontas“ įgyvendinant naują kovos su vėžiu misiją; daugiau dėmesio skirti sritims, kuriose valstybės narės, veikdamos pavieniui, negali pasiekti gerų rezultatų, pvz., vaikų vėžio arba retų vėžio ligų srityse; |
| --- | --- |

f)

įvertinti geriausią įmanomą būdą moksliniams tyrimams remti, siekiant stiprinti prevenciją, diagnozę, gydymą ir inovacijas, visų pirma pagal programą „Europos horizontas“ įgyvendinant naują kovos su vėžiu misiją; daugiau dėmesio skirti sritims, kuriose valstybės narės, veikdamos pavieniui, negali pasiekti gerų rezultatų, pvz., vaikų vėžio arba retų vėžio ligų srityse;

| g) | visų pirma nagrinėti būdus, kaip paremti ne pelno klinikinius tyrimus, siekiant pagerinti gydymą srityse, kuriose vaistų pramonė neatlieka tyrimų dėl riboto pelno; |
| --- | --- |

g)

visų pirma nagrinėti būdus, kaip paremti ne pelno klinikinius tyrimus, siekiant pagerinti gydymą srityse, kuriose vaistų pramonė neatlieka tyrimų dėl riboto pelno;

| h) | įvertinti dabartinę vaistus reglamentuojančių teisės aktų sistemą ir tai, ar reikia atlikti pakeitimus, siekiant labiau paskatinti tikras inovacijas ir pažangius pacientų gydymo būdus, visų pirma įvertinti galimybes pagerinti vaikų vėžio gydymą, siekiant suderinti ES įrodymais pagrįsto vertinimo veiksmingumą, pridėtinę vertę ir išlaidų ir naudos koeficientą dėl kiekvieno vaisto nuo vėžio, įskaitant ŽPV vakcinas ir e. sveikatos taikomąsias programas; |
| --- | --- |

h)

įvertinti dabartinę vaistus reglamentuojančių teisės aktų sistemą ir tai, ar reikia atlikti pakeitimus, siekiant labiau paskatinti tikras inovacijas ir pažangius pacientų gydymo būdus, visų pirma įvertinti galimybes pagerinti vaikų vėžio gydymą, siekiant suderinti ES įrodymais pagrįsto vertinimo veiksmingumą, pridėtinę vertę ir išlaidų ir naudos koeficientą dėl kiekvieno vaisto nuo vėžio, įskaitant ŽPV vakcinas ir e. sveikatos taikomąsias programas;

| i) | įvertinti galimybę imtis veiksmų, įskaitant teisės aktus, siekiant garantuoti bendrų standartų plėtojimą, pagerinti sveikatos priežiūros sistemų sąveikumą, įskaitant vėžio registrus ir būtinas e. sveikatos struktūras ir taip spręsti įvairias su specializuotais gydymo būdais susijusias problemas, be kita ko, stengiantis išvengti nereikalingo pacientų keliavimo; |
| --- | --- |

i)

įvertinti galimybę imtis veiksmų, įskaitant teisės aktus, siekiant garantuoti bendrų standartų plėtojimą, pagerinti sveikatos priežiūros sistemų sąveikumą, įskaitant vėžio registrus ir būtinas e. sveikatos struktūras ir taip spręsti įvairias su specializuotais gydymo būdais susijusias problemas, be kita ko, stengiantis išvengti nereikalingo pacientų keliavimo;

| j) | įvertinti Tarpvalstybinės sveikatos priežiūros direktyvos įgyvendinimą ir prireikus pasiūlyti patobulinimus, kurie, nesukeldami nereikalingos naštos, sudarytų sąlygas pacientams apsilankyti pas tinkamiausius specialistus atsižvelgiant į jų gydymo būdą; |
| --- | --- |

j)

įvertinti Tarpvalstybinės sveikatos priežiūros direktyvos įgyvendinimą ir prireikus pasiūlyti patobulinimus, kurie, nesukeldami nereikalingos naštos, sudarytų sąlygas pacientams apsilankyti pas tinkamiausius specialistus atsižvelgiant į jų gydymo būdą;

| k) | analizuoti ir vertinti Europos referencijos centrų tinklų veikimą, įskaitant jų vaidmenį renkant ir dalijantis žiniomis ir geriausia patirtimi, susijusia su retų vėžio ligų prevencija ir kontrole; |
| --- | --- |

k)

analizuoti ir vertinti Europos referencijos centrų tinklų veikimą, įskaitant jų vaidmenį renkant ir dalijantis žiniomis ir geriausia patirtimi, susijusia su retų vėžio ligų prevencija ir kontrole;

| l) | įvertinti galimybę imtis ES veiksmų, siekiant palengvinti gydymo kainų skaidrumo užtikrinimą ir taip pagerinti vaistų nuo vėžio įperkamumą ir prieinamumą, ir išvengti vaistų stygiaus bei sumažinti nelygybę tarp valstybių narių ir pačiose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

l)

įvertinti galimybę imtis ES veiksmų, siekiant palengvinti gydymo kainų skaidrumo užtikrinimą ir taip pagerinti vaistų nuo vėžio įperkamumą ir prieinamumą, ir išvengti vaistų stygiaus bei sumažinti nelygybę tarp valstybių narių ir pačiose valstybėse narėse;

| m) | įvertinti galimybę pagal SESV pagerinti pacientų teises, įskaitant jų teises, susijusias jų asmens duomenimis (teisė būti pamirštam), ir jų teise į nediskriminavimą, siekiant toliau užtikrinti jų užimtumą ir grįžimą į darbą, galimybę naudotis saugiu vaisingumo ir reprodukcijos gydymu, stebėjimą visą gyvenimą ir optimalią palaikomąją slaugą, ir išvengti bet kokios psichologinės arba finansinės diskriminacijos dėl genetinio vėžio paveldimumo; |
| --- | --- |

m)

įvertinti galimybę pagal SESV pagerinti pacientų teises, įskaitant jų teises, susijusias jų asmens duomenimis (teisė būti pamirštam), ir jų teise į nediskriminavimą, siekiant toliau užtikrinti jų užimtumą ir grįžimą į darbą, galimybę naudotis saugiu vaisingumo ir reprodukcijos gydymu, stebėjimą visą gyvenimą ir optimalią palaikomąją slaugą, ir išvengti bet kokios psichologinės arba finansinės diskriminacijos dėl genetinio vėžio paveldimumo;

| n) | įvertinti galimybę pagerinti pacientų ir jų šeimų gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

n)

įvertinti galimybę pagerinti pacientų ir jų šeimų gyvenimo kokybę;

| o) | įvertinti galimybes paremti palaikomosios slaugos mokslinius tyrimus ir paskatinti intensyvesnį keitimąsi geriausia patirtimi, susijusia su slaugos namais ir palaikomąja slauga; |
| --- | --- |

o)

įvertinti galimybes paremti palaikomosios slaugos mokslinius tyrimus ir paskatinti intensyvesnį keitimąsi geriausia patirtimi, susijusia su slaugos namais ir palaikomąja slauga;

| p) | teikti bet kokias rekomendacijas, kurios, jo manymu, yra būtinos atsižvelgiant į Sąjungos kovos su vėžiu politiką, siekiant aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugos, kuri būtų pagrįsta į pacientus orientuotu požiūriu; šiuo tikslu apsilankyti ir surengti klausymus kitose ES institucijose ir atitinkamose agentūrose, taip pat tarptautinėse ir nacionalinėse institucijose, nevyriausybinėse organizacijose ir susijusiose pramonės įmonėse, atsižvelgiant į įvairių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant specialistus, pacientus ir jų artimuosius, nuomonę; rekomenduoti, kaip, siekiant šių tikslų, reikėtų sutelkti konkrečius ES fondus; |
| --- | --- |

p)

teikti bet kokias rekomendacijas, kurios, jo manymu, yra būtinos atsižvelgiant į Sąjungos kovos su vėžiu politiką, siekiant aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugos, kuri būtų pagrįsta į pacientus orientuotu požiūriu; šiuo tikslu apsilankyti ir surengti klausymus kitose ES institucijose ir atitinkamose agentūrose, taip pat tarptautinėse ir nacionalinėse institucijose, nevyriausybinėse organizacijose ir susijusiose pramonės įmonėse, atsižvelgiant į įvairių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant specialistus, pacientus ir jų artimuosius, nuomonę; rekomenduoti, kaip, siekiant šių tikslų, reikėtų sutelkti konkrečius ES fondus;

| 2. | pabrėžia, kad visos specialiojo komiteto rekomendacijos pateikiamos kompetentingam Parlamento nuolatiniam komitetui ir pastarasis, prireikus, imsis tolesnių veiksmų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nusprendžia, kad Parlamento nuolatinio komiteto, atsakingo už klausimus, susijusius su Sąjungos teisės aktų, susijusių su specialiojo komiteto atsakomybės sritimi, priėmimu, stebėsena ir įgyvendinimu, įgaliojimams, personalui ir turimiems ištekliams nebus daromas poveikis arba jie nebus dubliuojami, todėl jie liks nepakitę; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nusprendžia, kad kai specialiojo komiteto darbas apima konfidencialaus pobūdžio įrodymų klausymą, liudijimus su asmens duomenimis arba keitimąsi nuomonėmis ar klausymus su institucijomis ir įstaigomis dėl konfidencialios informacijos, įskaitant mokslinius tyrimus arba jų dalis, kuriems suteiktas konfidencialumo statusas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1107/2009 (6) 63 straipsnį, posėdžiai yra uždari; be to, nusprendžia, kad liudytojai ir specialistai turi teisę duoti parodymus ar liudyti uždarame posėdyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nusprendžia, kad į viešus posėdžius kviečiamų asmenų sąrašas, juose dalyvaujančių asmenų sąrašas ir tokių posėdžių protokolai turi būti skelbiami viešai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nusprendžia, kad specialiojo komiteto gauti konfidencialūs dokumentai turi būti vertinami laikantis Darbo tvarkos taisyklių 221 straipsnyje nustatytos procedūros; taip pat nusprendžia, kad tokia informacija turi būti naudojama tik specialiojo komiteto galutinei ataskaitai parengti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nusprendžia, kad specialusis komitetas turės 33 narius; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nusprendžia, kad įgaliojimai specialiajam komitetui suteikiami12 mėnesių, nebent Parlamentas iki šio termino pabaigos pratęstų jo įgaliojimų laiką, ir kad šis terminas pradedamas skaičiuoti nuo jo steigiamojo posėdžio dienos. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0005.

(2)  OL L 327, 2003 12 16, p. 34.

(3)  OL C 247 E, 2009 10 15, p. 11.

(4)  OL C 81 E, 2011 3 15, p. 95.

(5)  V. Prasad, K. de Jesús, S. Mailankody „The high price of anti cancer drugs: origins, implications, barriers, solutions“, Nature Reviews Clinical Oncology, 14 t. (2017 m.), p. 381–390.

(6)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/186 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/186

---

P9_TA(2020)0161

Specialiojo komiteto užsienio kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją, klausimais sudarymas ir jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų laiko nustatymas

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl specialiojo komiteto dėl užsienio šalių kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją, sudarymo ir jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų laiko nustatymo (2020/2683(RSO))

(2021/C 362/41)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis),

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV),

| — | atsižvelgdami į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 7, 8, 11, 12, 39, 40, 47 ir 52 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdami į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 7, 8, 11, 12, 39, 40, 47 ir 52 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, ypač į jos 8, 9, 10, 11, 13, 16 ir 17 straipsnius, ir šios konvencijos Protokolą, ypač į jo 3 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, ypač į jos 8, 9, 10, 11, 13, 16 ir 17 straipsnius, ir šios konvencijos Protokolą, ypač į jo 3 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 207 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 207 straipsnį,

| A. | kadangi pagal šį sprendimą sudarytas specialusis komitetas turėtų parengti bendrą, visapusišką, ilgalaikį požiūrį į įrodymus, susijusius su užsienio šalių kišimusi į ES ir jos valstybių narių demokratines institucijas ir procesus, ne tik rengiant visus pagrindinius nacionalinius ir Europos rinkimus, bet ir nuolatinį kišimąsi visoje ES pačiomis įvairiausiomis formomis, įskaitant įprastoje ir socialinėje žiniasklaidoje rengiamas dezinformacijos kampanijas, siekiant formuoti viešąją nuomonę, kibernetinius išpuolius prieš ypatingos svarbos infrastruktūros objektus, tiesioginę ir netiesioginę finansinę paramą, taip pat ekonominį spaudimą politiniams veikėjams ir pilietinės visuomenės ardymą; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal šį sprendimą sudarytas specialusis komitetas turėtų parengti bendrą, visapusišką, ilgalaikį požiūrį į įrodymus, susijusius su užsienio šalių kišimusi į ES ir jos valstybių narių demokratines institucijas ir procesus, ne tik rengiant visus pagrindinius nacionalinius ir Europos rinkimus, bet ir nuolatinį kišimąsi visoje ES pačiomis įvairiausiomis formomis, įskaitant įprastoje ir socialinėje žiniasklaidoje rengiamas dezinformacijos kampanijas, siekiant formuoti viešąją nuomonę, kibernetinius išpuolius prieš ypatingos svarbos infrastruktūros objektus, tiesioginę ir netiesioginę finansinę paramą, taip pat ekonominį spaudimą politiniams veikėjams ir pilietinės visuomenės ardymą;

| B. | kadangi visi su demokratiniais procesais ir institucijomis susiję užsienio šalių kišimosi incidentai, apie kuriuos pranešta, yra sisteminio pobūdžio ir pastaraisiais metais nuolat pasikartoja; |
| --- | --- |

B.

kadangi visi su demokratiniais procesais ir institucijomis susiję užsienio šalių kišimosi incidentai, apie kuriuos pranešta, yra sisteminio pobūdžio ir pastaraisiais metais nuolat pasikartoja;

| C. | kadangi trečiųjų šalių valstybinių subjektų ir nevalstybinių subjektų kišimasis į demokratijos veikimą ES ir jos valstybėse narėse ir spaudimas ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintoms vertybėms piktavališkai kišantis yra platesnės tendencijos, kurią visame pasaulyje patiria demokratinės valstybės, dalis; |
| --- | --- |

C.

kadangi trečiųjų šalių valstybinių subjektų ir nevalstybinių subjektų kišimasis į demokratijos veikimą ES ir jos valstybėse narėse ir spaudimas ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintoms vertybėms piktavališkai kišantis yra platesnės tendencijos, kurią visame pasaulyje patiria demokratinės valstybės, dalis;

| D. | kadangi užsienio šalių kišimasis vykdomas kartu su ekonominiu ir kariniu spaudimu siekiant pakenkti Europos vienybei; |
| --- | --- |

D.

kadangi užsienio šalių kišimasis vykdomas kartu su ekonominiu ir kariniu spaudimu siekiant pakenkti Europos vienybei;

| 1. | nusprendžia sudaryti specialųjį komitetą dėl užsienio šalių kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją, kurio įgaliojimai yra tokie:






  a) | atlikti išsamią tyrimų, iš kurių matyti, kad buvo pažeistos arba apeitos esminės rinkimų taisyklės, visų pirma galiojančios nuostatos dėl kampanijų finansavimo skaidrumo, įskaitant tariamas politines išlaidas naudojantis įvairių teisėtų ir neteisėtų formų kanalais ir abejotinais donorais, finansuojamais trečiųjų šalių šaltinių; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

atlikti išsamią tyrimų, iš kurių matyti, kad buvo pažeistos arba apeitos esminės rinkimų taisyklės, visų pirma galiojančios nuostatos dėl kampanijų finansavimo skaidrumo, įskaitant tariamas politines išlaidas naudojantis įvairių teisėtų ir neteisėtų formų kanalais ir abejotinais donorais, finansuojamais trečiųjų šalių šaltinių;

| b) | nustatyti galimas sritis, kuriose reikėtų imtis teisėkūros ir su teisėkūra nesusijusių veiksmų, dėl kurių gali būti vykdomas socialinių tinklų kišimasis, siekiant pažymėti robotų dalijamą turinį, peržiūrėti algoritmus, siekiant užtikrinti kuo didesnį veiksnių, kuriais remiantis jie rodomi, skaidrumą, nustatyti prioritetinį turinį, dalytis turiniu, pakeisti jo rangą ir pašalinti turinį, taip pat uždaryti asmenų, vykdančių koordinuotą netikrą veiklą internete arba neteisėtą veiklą, kuria siekiama sistemingai kenkti demokratiniams procesams, arba kurstančių neapykantos retoriką, paskyras, kartu nepažeidžiant žodžio laisvės; |
| --- | --- |

b)

nustatyti galimas sritis, kuriose reikėtų imtis teisėkūros ir su teisėkūra nesusijusių veiksmų, dėl kurių gali būti vykdomas socialinių tinklų kišimasis, siekiant pažymėti robotų dalijamą turinį, peržiūrėti algoritmus, siekiant užtikrinti kuo didesnį veiksnių, kuriais remiantis jie rodomi, skaidrumą, nustatyti prioritetinį turinį, dalytis turiniu, pakeisti jo rangą ir pašalinti turinį, taip pat uždaryti asmenų, vykdančių koordinuotą netikrą veiklą internete arba neteisėtą veiklą, kuria siekiama sistemingai kenkti demokratiniams procesams, arba kurstančių neapykantos retoriką, paskyras, kartu nepažeidžiant žodžio laisvės;

| c) | prisidėti prie vykstančių diskusijų, kaip sustiprinti atsakomybę už kovą su užsienio šalių kišimusi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją, ne tik išimtinai valdžios institucijose, bet ir plačiu mastu bendradarbiaujant su technologijų ir socialinių tinklų bendrovėmis ir privačiuoju sektoriumi, siekiant didinti informuotumą apie šių subjektų vaidmenį, pareigas ir atsakomybę kovojant su užsienio šalių kišimusi kartu nepakenkiant žodžio laisvei; |
| --- | --- |

c)

prisidėti prie vykstančių diskusijų, kaip sustiprinti atsakomybę už kovą su užsienio šalių kišimusi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją, ne tik išimtinai valdžios institucijose, bet ir plačiu mastu bendradarbiaujant su technologijų ir socialinių tinklų bendrovėmis ir privačiuoju sektoriumi, siekiant didinti informuotumą apie šių subjektų vaidmenį, pareigas ir atsakomybę kovojant su užsienio šalių kišimusi kartu nepakenkiant žodžio laisvei;

| d) | įvertinti nacionalinius veiksmus, kuriais remiantis būtų galima nustatyti griežtus apribojimus, taikomus politinio finansavimo šaltiniams, nes užsienio subjektai rado teisėtų ir neteisėtų būdų, kaip apeiti nacionalinės teisės aktus, ir savo sąjungininkams pasiūlė užmaskuotą pagalbą imdami paskolas iš užsienio bankų, suteikdami vertingus daiktus natūra, sudarydami pirkimo ir komercines sutartis, per priedangos įmones, ne pelno organizacijas, abejotinus piliečius donorus, naudodami naujas technologijas, kuriose užtikrinamas anonimiškumas, per internetines reklamas, ekstremistų elektroninės žiniasklaidos priemones ir palengvindami finansinę veiklą; nustatyti galimas sritis, kuriose reikėtų imtis veiksmų, susijusių su politinių partijų ir politinių kampanijų finansavimu; |
| --- | --- |

d)

įvertinti nacionalinius veiksmus, kuriais remiantis būtų galima nustatyti griežtus apribojimus, taikomus politinio finansavimo šaltiniams, nes užsienio subjektai rado teisėtų ir neteisėtų būdų, kaip apeiti nacionalinės teisės aktus, ir savo sąjungininkams pasiūlė užmaskuotą pagalbą imdami paskolas iš užsienio bankų, suteikdami vertingus daiktus natūra, sudarydami pirkimo ir komercines sutartis, per priedangos įmones, ne pelno organizacijas, abejotinus piliečius donorus, naudodami naujas technologijas, kuriose užtikrinamas anonimiškumas, per internetines reklamas, ekstremistų elektroninės žiniasklaidos priemones ir palengvindami finansinę veiklą; nustatyti galimas sritis, kuriose reikėtų imtis veiksmų, susijusių su politinių partijų ir politinių kampanijų finansavimu;

| e) | pasiūlyti koordinuotus ES lygmens kovos su hibridinėmis grėsmėmis veiksmus, įskaitant kibernetinius išpuolius prieš karinius ir nekarinius taikinius, su neteisėta prieiga prie duomenų ir jų atskleidimu susijusias operacijas, nukreiptas prieš teisės aktų leidėjus, valstybės pareigūnus, žurnalistus, politines partijas ir kandidatus, taip pat kibernetinį šnipinėjimą, siekiant pavogti įmonių intelektinę nuosavybę ir neskelbtinus piliečių duomenis, nes šių grėsmių negalima pašalinti vien atskirai dirbant nacionalinėms institucijoms ar paliekant šią problemą spręsti tik privačiojo sektoriaus savireguliacijai, tačiau tam reikia koordinuoto įvairius lygmenis ir suinteresuotuosius subjektus apimančio požiūrio; įvertinti šių grėsmių, kurios gali turėti rimtų politinių, ekonominių ir socialinių padarinių Europos piliečiams, saugumo aspektą; |
| --- | --- |

e)

pasiūlyti koordinuotus ES lygmens kovos su hibridinėmis grėsmėmis veiksmus, įskaitant kibernetinius išpuolius prieš karinius ir nekarinius taikinius, su neteisėta prieiga prie duomenų ir jų atskleidimu susijusias operacijas, nukreiptas prieš teisės aktų leidėjus, valstybės pareigūnus, žurnalistus, politines partijas ir kandidatus, taip pat kibernetinį šnipinėjimą, siekiant pavogti įmonių intelektinę nuosavybę ir neskelbtinus piliečių duomenis, nes šių grėsmių negalima pašalinti vien atskirai dirbant nacionalinėms institucijoms ar paliekant šią problemą spręsti tik privačiojo sektoriaus savireguliacijai, tačiau tam reikia koordinuoto įvairius lygmenis ir suinteresuotuosius subjektus apimančio požiūrio; įvertinti šių grėsmių, kurios gali turėti rimtų politinių, ekonominių ir socialinių padarinių Europos piliečiams, saugumo aspektą;

| f) | ištirti ES priklausomybę nuo užsienio technologijų, naudojamų ypatingos svarbos infrastruktūros objektų tiekimo grandinėse, įskaitant interneto infrastruktūrą, be kita ko, aparatinę įrangą, programinę įrangą, taikomąsias programas ir paslaugas, taip pat priklausomybę nuo veiksmų, kurių reikia imtis siekiant stiprinti kovą su priešiškų trečiųjų šalių strategine komunikacija ir keistis informacija bei geriausia patirtimi šioje srityje; remti ir skatinti koordinuotą valstybių narių keitimąsi informacija, žiniomis ir gerąja patirtimi, siekiant kovoti su grėsmėmis ir šalinti dabartinius trūkumus; |
| --- | --- |

f)

ištirti ES priklausomybę nuo užsienio technologijų, naudojamų ypatingos svarbos infrastruktūros objektų tiekimo grandinėse, įskaitant interneto infrastruktūrą, be kita ko, aparatinę įrangą, programinę įrangą, taikomąsias programas ir paslaugas, taip pat priklausomybę nuo veiksmų, kurių reikia imtis siekiant stiprinti kovą su priešiškų trečiųjų šalių strategine komunikacija ir keistis informacija bei geriausia patirtimi šioje srityje; remti ir skatinti koordinuotą valstybių narių keitimąsi informacija, žiniomis ir gerąja patirtimi, siekiant kovoti su grėsmėmis ir šalinti dabartinius trūkumus;

| g) | nustatyti, įvertinti ir pasiūlyti būdus, kaip kovoti su saugumo pažeidimais ES institucijų viduje; |
| --- | --- |

g)

nustatyti, įvertinti ir pasiūlyti būdus, kaip kovoti su saugumo pažeidimais ES institucijų viduje;

| h) | kovoti su piktybinėmis trečiųjų šalių informacijos kampanijomis ir strategine komunikacija, įskaitant vidaus Europos veikėjus ir organizacijas, kurios kenkia Europos Sąjungos tikslams ir kurios sukurtos tam, kad darytų įtaką Europos viešajai nuomonei ir apsunkintų galimybes pasiekti bendrą ES poziciją, įskaitant BUSP ir BSGP klausimais; |
| --- | --- |

h)

kovoti su piktybinėmis trečiųjų šalių informacijos kampanijomis ir strategine komunikacija, įskaitant vidaus Europos veikėjus ir organizacijas, kurios kenkia Europos Sąjungos tikslams ir kurios sukurtos tam, kad darytų įtaką Europos viešajai nuomonei ir apsunkintų galimybes pasiekti bendrą ES poziciją, įskaitant BUSP ir BSGP klausimais;

| i) | kreiptis į visas susijusias ES lygmens ir valstybių narių tarnybas ir institucijas, jei tai atrodo tinkama ir veiksminga siekiant įgyvendinti savo įgaliojimus; |
| --- | --- |

i)

kreiptis į visas susijusias ES lygmens ir valstybių narių tarnybas ir institucijas, jei tai atrodo tinkama ir veiksminga siekiant įgyvendinti savo įgaliojimus;

| 2. | pažymi, kad kompetentingi nuolatiniai komitetai savo darbe atsižvelgia į specialiojo komiteto rekomendaciją; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nusprendžia, kad Parlamento nuolatinių komitetų, atsakingų už klausimus, susijusius su Sąjungos teisės aktų, susijusių su specialiojo komiteto atsakomybės sritimi, priėmimu, stebėsena ir įgyvendinimu, įgaliojimams, personalui ir turimiems ištekliams nebus daromas poveikis arba jie nebus dubliuojami, todėl jie liks nepakitę; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nusprendžia, kad kai specialiojo komiteto darbas apima konfidencialaus pobūdžio įrodymų klausymą, liudijimus su asmens duomenimis arba keitimąsi nuomonėmis ar klausymus su institucijomis ir įstaigomis dėl konfidencialios informacijos, įskaitant mokslinius tyrimus arba jų dalis, kuriems suteiktas konfidencialumo statusas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1107/2009 (1) 63 straipsnį, posėdžiai yra uždari; be to, nusprendžia, kad liudytojai ir specialistai turi teisę duoti parodymus ar liudyti uždarame posėdyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nusprendžia, kad į viešus posėdžius kviečiamų asmenų sąrašas, juose dalyvaujančių asmenų sąrašas ir tokių posėdžių protokolai turi būti skelbiami viešai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nusprendžia, kad specialiojo komiteto gauti konfidencialūs dokumentai turi būti vertinami laikantis Darbo tvarkos taisyklių 221 straipsnyje nustatytos procedūros; taip pat nusprendžia, kad tokia informacija turi būti naudojama tik specialiojo komiteto galutinei ataskaitai parengti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nusprendžia, kad specialusis komitetas turės 33 narius; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nusprendžia, kad įgaliojimai specialiajam komitetui suteikiami 12 mėnesių ir kad šis terminas pradedamas skaičiuoti nuo jo steigiamojo posėdžio datos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nusprendžia, kad specialusis komitetas gali pateikti Parlamentui laikotarpio vidurio laikotarpio ataskaitą ir kad jis pateiks galutinę ataskaitą, kurioje išdėstys faktines išvadas ir rekomendacijas, susijusias su priemonėmis ir iniciatyvomis, kurių reikia imtis, nedarydamas poveikio nuolatinių komitetų kompetencijai pagal jo Darbo tvarkos taisyklių VI priedą. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/189 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/189

---

P9_TA(2020)0162

Specialiojo komiteto dirbtinio intelekto skaitmeniniame amžiuje klausimais sudarymas ir jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų laiko nustatymas

2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Specialiojo komiteto dirbtinio intelekto skaitmeniniame amžiuje klausimais sudarymo ir jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų laiko nustatymo (2020/2684(RSO))

(2021/C 362/42)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 207 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 207 straipsnį,

| A. | kadangi Europos Sąjunga turi aiškias kompetencijas skaitmeninės darbotvarkės ir dirbtinio intelekto srityje, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 4, 13, 16, 26, 173, 179, 180, 181, 182, 186 ir 187 straipsniuose; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga turi aiškias kompetencijas skaitmeninės darbotvarkės ir dirbtinio intelekto srityje, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 4, 13, 16, 26, 173, 179, 180, 181, 182, 186 ir 187 straipsniuose;

| B. | kadangi šiuo dokumentu įsteigto specialiojo komiteto rezultatas turėtų būti holistinis požiūris, suteikiantis bendrą ilgalaikę poziciją, pabrėžiant pagrindines ES vertybes ir tikslus, susijusius su dirbtiniu intelektu skaitmeniniame amžiuje; |
| --- | --- |

B.

kadangi šiuo dokumentu įsteigto specialiojo komiteto rezultatas turėtų būti holistinis požiūris, suteikiantis bendrą ilgalaikę poziciją, pabrėžiant pagrindines ES vertybes ir tikslus, susijusius su dirbtiniu intelektu skaitmeniniame amžiuje;

| C. | kadangi svarbu užtikrinti, kad perėjimas prie skaitmeninių technologijų būtų orientuotas į žmogų ir atitiktų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją; |
| --- | --- |

C.

kadangi svarbu užtikrinti, kad perėjimas prie skaitmeninių technologijų būtų orientuotas į žmogų ir atitiktų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją;

| D. | kadangi dirbtinio intelekto naudojimas susijęs su didelėmis problemomis pagrindinių teisių srityje, pvz., asmens duomenų apsauga ir teise į privatumą, tačiau tuo neapsiribojant, o taip pat su reikšmingais technologiniais pokyčiais ir novatoriškų sprendimų diegimu; |
| --- | --- |

D.

kadangi dirbtinio intelekto naudojimas susijęs su didelėmis problemomis pagrindinių teisių srityje, pvz., asmens duomenų apsauga ir teise į privatumą, tačiau tuo neapsiribojant, o taip pat su reikšmingais technologiniais pokyčiais ir novatoriškų sprendimų diegimu;

| E. | kadangi perėjimas prie skaitmeninių technologijų turės poveikį visiems ekonomikos ir visuomenės aspektams; |
| --- | --- |

E.

kadangi perėjimas prie skaitmeninių technologijų turės poveikį visiems ekonomikos ir visuomenės aspektams;

| F. | kadangi skaitmeninimas pakeis mūsų pramonę ir rinkas, todėl reikėtų pritaikyti galiojančius teisės aktus; |
| --- | --- |

F.

kadangi skaitmeninimas pakeis mūsų pramonę ir rinkas, todėl reikėtų pritaikyti galiojančius teisės aktus;

| G. | kadangi svarbu, kad Europos Sąjunga laikytųsi bendros pozicijos, siekiant išvengti bendrosios rinkos susiskaidymo, kurį lemia nacionalinės teisės aktų skirtumai; |
| --- | --- |

G.

kadangi svarbu, kad Europos Sąjunga laikytųsi bendros pozicijos, siekiant išvengti bendrosios rinkos susiskaidymo, kurį lemia nacionalinės teisės aktų skirtumai;

| 1. | nusprendžia sudaryti Specialųjį komitetą dirbtinio intelekto skaitmeniniame amžiuje klausimais, kurio įgaliojimai yra tokie:






  a) | išnagrinėti būsimą dirbtinio intelekto poveikį ES ekonomikai skaitmeniniame amžiuje, visų pirma įgūdžių, užimtumo, finansinių technologijų, švietimo, sveikatos, transporto, turizmo, žemės ūkio, aplinkos, gynybos, pramonės, energetikos ir e. valdžios srityse; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

išnagrinėti būsimą dirbtinio intelekto poveikį ES ekonomikai skaitmeniniame amžiuje, visų pirma įgūdžių, užimtumo, finansinių technologijų, švietimo, sveikatos, transporto, turizmo, žemės ūkio, aplinkos, gynybos, pramonės, energetikos ir e. valdžios srityse;

| b) | toliau tirti dirbtinio intelekto diegimo problemą ir jo indėlį į verslo vertę bei ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

b)

toliau tirti dirbtinio intelekto diegimo problemą ir jo indėlį į verslo vertę bei ekonomikos augimą;

| c) | analizuoti trečiųjų valstybių požiūrį ir jų indėlį papildant ES veiksmus; |
| --- | --- |

c)

analizuoti trečiųjų valstybių požiūrį ir jų indėlį papildant ES veiksmus;

| d) | pateikti Parlamento atsakingiems nuolatiniams komitetams vertinimą, kuriame būtų apibrėžti bendri vidutinės trukmės ir ilgalaikiai ES tikslai, o taip pat nurodyti pagrindinius žingsnius, reikalingus jiems pasiekti, visų pirma remiantis šiais 2020 m. vasario 19 d. paskelbtais Komisijos komunikatais:






  — | Europos skaitmeninės ateities kūrimas (COM(2020)0067), |
| --- | --- | --- |

d)

pateikti Parlamento atsakingiems nuolatiniams komitetams vertinimą, kuriame būtų apibrėžti bendri vidutinės trukmės ir ilgalaikiai ES tikslai, o taip pat nurodyti pagrindinius žingsnius, reikalingus jiems pasiekti, visų pirma remiantis šiais 2020 m. vasario 19 d. paskelbtais Komisijos komunikatais:

—

Europos skaitmeninės ateities kūrimas (COM(2020)0067),

| — | Europos duomenų strategija“ (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

Europos duomenų strategija“ (COM(2020)0066),

| — | Baltoji knyga „Dirbtinis intelektas. Europos požiūris į kompetenciją ir pasitikėjimą“, COM(2020)0065, |
| --- | --- |

—

Baltoji knyga „Dirbtinis intelektas. Europos požiūris į kompetenciją ir pasitikėjimą“, COM(2020)0065,

| — | ataskaita dėl dirbtinio intelekto, daiktų interneto ir robotikos poveikio saugai ir atsakomybei (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

ataskaita dėl dirbtinio intelekto, daiktų interneto ir robotikos poveikio saugai ir atsakomybei (COM(2020)0064),

įskaitant veiksmų planą „Prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusi Europa“, kuriame Europos Sąjungai pateikiamas strateginis planas, kuriame apibrėžiami jos bendri vidutinės trukmės ir ilgalaikiai tikslai bei pagrindiniai žingsniai jiems pasiekti;

| 2. | pabrėžia, kad visos specialiojo komiteto rekomendacijos pateikiamos kompetentingiems Parlamento komitetams ir pastarieji, jei reikia, imasi tolesnių veiksmų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nusprendžia, kad Parlamento nuolatinių komitetų, atsakingų už klausimus, susijusius su Sąjungos teisės aktų, susijusių su specialiojo komiteto atsakomybės sritimi, priėmimu, stebėsena ir įgyvendinimu, įgaliojimams, personalui ir turimiems ištekliams nebus daromas poveikis arba jie nebus dubliuojami, todėl jie liks nepakitę; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nusprendžia, kad kai specialiojo komiteto darbas apima konfidencialaus pobūdžio įrodymų klausymą, liudijimus su asmens duomenimis arba keitimąsi nuomonėmis ar klausymus su institucijomis ir įstaigomis dėl konfidencialios informacijos, įskaitant mokslinius tyrimus arba jų dalis, kuriems suteiktas konfidencialumo statusas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1107/2009 63 straipsnį (1), posėdžiai yra uždari; be to, nusprendžia, kad liudytojai ir specialistai turi teisę duoti parodymus ar liudyti uždarame posėdyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nusprendžia, kad į viešus posėdžius kviečiamų asmenų sąrašas, juose dalyvaujančių asmenų sąrašas ir tokių posėdžių protokolai turi būti skelbiami viešai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nusprendžia, kad specialiojo komiteto gauti konfidencialūs dokumentai turi būti vertinami laikantis Darbo tvarkos taisyklių 221 straipsnyje nustatytos procedūros; taip pat nusprendžia, kad tokia informacija turi būti naudojama tik specialiojo komiteto galutinei ataskaitai parengti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nusprendžia, kad specialusis komitetas turės 33 narius; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nusprendžia, kad įgaliojimai specialiajam komitetui suteikiami 12 mėnesių ir kad šis terminas pradedamas skaičiuoti nuo jo steigiamojo posėdžio datos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nusprendžia, kad specialusis komitetas gali pateikti Parlamentui laikotarpio vidurio laikotarpio ataskaitą ir kad jis pateiks galutinę ataskaitą, kurioje išdėstys faktines išvadas ir rekomendacijas, susijusias su priemonėmis ir iniciatyvomis, kurių reikia imtis, nedarydamas poveikio nuolatinių komitetų kompetencijai pagal jo Darbo tvarkos taisyklių VI priedą. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

---

2020 m. birželio 19 d., penktadienis

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/191 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/191

---

P9_TA(2020)0163

Tyrimo komiteto, kuris ištirtų tariamus pažeidimus ir netinkamo administravimo atvejus taikant Sąjungos teisę, susijusią su gyvūnų apsauga juos vežant Sąjungoje ir už jos ribų, sudarymas ir jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų laiko nustatymas

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento sprendimas dėl tyrimo komiteto, kuris ištirtų tariamus pažeidimus ir netinkamo administravimo atvejus taikant Sąjungos teisę, susijusią su gyvūnų apsauga juos vežant Sąjungoje ir už jos ribų, sudarymo ir jo įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų laiko nustatymo (2020/2690(RSO))

(2021/C 362/43)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 183 narių pateiktą prašymą sudaryti tyrimo komitetą, kuris išnagrinėtų tariamus pažeidimus, susijusius su Sąjungos teisės, reglamentuojančios gyvų gyvūnų vežimą Sąjungoje ir už jos ribų, taikymu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 183 narių pateiktą prašymą sudaryti tyrimo komitetą, kuris išnagrinėtų tariamus pažeidimus, susijusius su Sąjungos teisės, reglamentuojančios gyvų gyvūnų vežimą Sąjungoje ir už jos ribų, taikymu,

| — | atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 226 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 226 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimą 95/167/EB, Euratomas, EAPB dėl išsamių Europos Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimą 95/167/EB, Euratomas, EAPB dėl išsamių Europos Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 13 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 13 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 258 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 258 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir atliekant susijusias operacijas ir iš dalies keičiantį Direktyvas 64/432/EEB ir 93/119/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1255/97 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir atliekant susijusias operacijas ir iš dalies keičiantį Direktyvas 64/432/EEB ir 93/119/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1255/97 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 23 d. Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-424/13 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 23 d. Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-424/13 (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 208 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 208 straipsnį,

| 1. | nusprendžia sudaryti tyrimo komitetą, kuris ištirtų tariamus Sąjungos teisės taikymo pažeidimus, kiek tai susiję su tuo, kaip valstybės narės įgyvendina Reglamentą (EB) Nr. 1/2005, o Europos Komisija užtikrina jo vykdymą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nusprendžia, kad tyrimo komitetas turi:






  — | ištirti tariamą Komisijos neveikimą gavus įrodymų apie rimtus ir sisteminius Reglamento (EB) Nr. 1/2005 pažeidimus, kurie padaromi Sąjungoje ir į trečiąsias šalis vežant gyvus gyvūnus. Komisija nuolat informuojama apie sisteminius ir rimtus pažeidimus, kurie padaromi vežant gyvus gyvūnus. Nuo 2007 m. Komisija gavo apytiksliai 200 pranešimų dėl Reglamento (EB) Nr. 1/2005 pažeidimų. 2016 m. teisinių paslaugų įmonė Conte & Giacomini, veikdama gyvūnų gerovės fondo Tierschutzbund Zürich (AWF/TSB) vardu, pateikė Komisijai oficialų skundą dėl Reglamento (EB) Nr. 1/2005 pažeidimo vežant gyvūnus keliu iš Europos į Turkiją (4), kuriame Komisija buvo raginama inicijuoti įsipareigojimų nevykdymo procedūras prieš neteisėtą praktiką taikančias valstybes nares, |
| --- | --- | --- |

2.

—

ištirti tariamą Komisijos neveikimą gavus įrodymų apie rimtus ir sisteminius Reglamento (EB) Nr. 1/2005 pažeidimus, kurie padaromi Sąjungoje ir į trečiąsias šalis vežant gyvus gyvūnus. Komisija nuolat informuojama apie sisteminius ir rimtus pažeidimus, kurie padaromi vežant gyvus gyvūnus. Nuo 2007 m. Komisija gavo apytiksliai 200 pranešimų dėl Reglamento (EB) Nr. 1/2005 pažeidimų. 2016 m. teisinių paslaugų įmonė Conte & Giacomini, veikdama gyvūnų gerovės fondo Tierschutzbund Zürich (AWF/TSB) vardu, pateikė Komisijai oficialų skundą dėl Reglamento (EB) Nr. 1/2005 pažeidimo vežant gyvūnus keliu iš Europos į Turkiją (4), kuriame Komisija buvo raginama inicijuoti įsipareigojimų nevykdymo procedūras prieš neteisėtą praktiką taikančias valstybes nares,

| — | tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl gyvūnams skirto ploto ir vidaus aukščio, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 3 straipsnio antros pastraipos g punkte ir I priedo II skyriaus 1.2 punkte, III skyriaus 2.3 punkte ir VII skyriuje, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl gyvūnams skirto ploto ir vidaus aukščio, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 3 straipsnio antros pastraipos g punkte ir I priedo II skyriaus 1.2 punkte, III skyriaus 2.3 punkte ir VII skyriuje, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo,

| — | tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl vežimo keliu priemonių ir gyvūnus transportuojančių laivų patvirtinimo, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 7, 18 ir 19 straipsniuose, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl vežimo keliu priemonių ir gyvūnus transportuojančių laivų patvirtinimo, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 7, 18 ir 19 straipsniuose, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo,

| — | tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl girdymo ir šėrimo, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 3 straipsnio antros pastraipos h punkte, I priedo V skyriaus 1.4 ir 1.5 punktuose ir 2.1 punkto a ir b papunkčiuose, ir VI skyriaus 1.3 ir 2.2punktuose, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl girdymo ir šėrimo, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 3 straipsnio antros pastraipos h punkte, I priedo V skyriaus 1.4 ir 1.5 punktuose ir 2.1 punkto a ir b papunkčiuose, ir VI skyriaus 1.3 ir 2.2punktuose, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo,

| — | tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl pakratų, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 I priedo II skyriaus 1.1 punkto h papunktyje ir 1.5 punkte ir VI skyriaus 1.2 punkte, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl pakratų, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 I priedo II skyriaus 1.1 punkto h papunktyje ir 1.5 punkte ir VI skyriaus 1.2 punkte, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo,

| — | tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl temperatūros ir vėdinimo sistemos, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 I priedo II skyriaus 1.1 punkto b papunktyje, III skyriaus 2.6 punkte ir VI skyriaus 3.1 punkte, įgyvendinimą, |
| --- | --- |

—

tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl temperatūros ir vėdinimo sistemos, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 I priedo II skyriaus 1.1 punkto b papunktyje, III skyriaus 2.6 punkte ir VI skyriaus 3.1 punkte, įgyvendinimą,

| — | tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl draudimo vežti gyvūnus netinkamomis transporto priemonėmis, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 3 straipsnio antros pastraipos b punkte ir I priedo I skyriuje, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl draudimo vežti gyvūnus netinkamomis transporto priemonėmis, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 3 straipsnio antros pastraipos b punkte ir I priedo I skyriuje, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo,

| — | tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl tam tikrų gyvūnų atskyrimo, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 I priedo III skyriaus 1.12 punkte, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl tam tikrų gyvūnų atskyrimo, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 I priedo III skyriaus 1.12 punkte, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo,

| — | tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo papildomų nuostatų dėl tolimų kelionių, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 14 straipsnyje ir I priedo VI skyriuje, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo papildomų nuostatų dėl tolimų kelionių, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 14 straipsnyje ir I priedo VI skyriuje, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo,

| — | tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl atliekamų patikrinimų, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 15 straipsnio 2 dalyje ir 21 straipsnyje, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl atliekamų patikrinimų, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 15 straipsnio 2 dalyje ir 21 straipsnyje, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo,

| — | tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl valstybių narių kompetentingų institucijų pareigos pažeidimų atveju imtis konkrečių priemonių ir pranešti apie pažeidimus, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 26 straipsnyje, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl valstybių narių kompetentingų institucijų pareigos pažeidimų atveju imtis konkrečių priemonių ir pranešti apie pažeidimus, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 26 straipsnyje, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo,

| — | tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl kompetentingos institucijos pareigos užkirsti kelią vėlavimui vežimo metu arba sutrumpinti tokį vėlavimą, taip pat tokiu atveju imtis atitinkamų priemonių, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 22 straipsnyje, įgyvendinimą, |
| --- | --- |

—

tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl kompetentingos institucijos pareigos užkirsti kelią vėlavimui vežimo metu arba sutrumpinti tokį vėlavimą, taip pat tokiu atveju imtis atitinkamų priemonių, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 22 straipsnyje, įgyvendinimą,

| — | tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl nenujunkytų gyvūnų vežimo, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 I priedo V skyriaus 1.4 punkto a papunktyje, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl nenujunkytų gyvūnų vežimo, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 I priedo V skyriaus 1.4 punkto a papunktyje, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo,

| — | tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl gyvų gyvūnų vežimo jūra, įskaitant įlaipinimo praktiką ir laivuose naudojamas konstrukcijas, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 19, 20 ir 21 straipsniuose ir I priedo II skyriaus 1 ir 3 punktuose, III skyriaus 1 punkte ir IV skyriuje, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl gyvų gyvūnų vežimo jūra, įskaitant įlaipinimo praktiką ir laivuose naudojamas konstrukcijas, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 19, 20 ir 21 straipsniuose ir I priedo II skyriaus 1 ir 3 punktuose, III skyriaus 1 punkte ir IV skyriuje, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo,

| — | tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl vežimo priemonių, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 I priedo II skyriaus 1, 2 ir 5 punktuose, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl vežimo priemonių, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 I priedo II skyriaus 1, 2 ir 5 punktuose, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo,

| — | tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl elgesio su gyvūnais, įskaitant įlaipinimo ir išlaipinimo veiksmus, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 3 straipsnio antros pastraipos e punkte ir I priedo III skyriaus 1.2, 1.3, 1.4, 1.6, 1.7, 1.8, 1.9 ir 1.11 punktuose, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl elgesio su gyvūnais, įskaitant įlaipinimo ir išlaipinimo veiksmus, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 3 straipsnio antros pastraipos e punkte ir I priedo III skyriaus 1.2, 1.3, 1.4, 1.6, 1.7, 1.8, 1.9 ir 1.11 punktuose, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo,

| — | tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl maršruto planavimo ir kelionės žurnalo, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 5 straipsnio 4 dalyje, 8 straipsnyje, 14 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose, 21 straipsnio 2 dalyje ir II priede, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl maršruto planavimo ir kelionės žurnalo, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 5 straipsnio 4 dalyje, 8 straipsnyje, 14 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose, 21 straipsnio 2 dalyje ir II priede, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo,

| — | tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl valstybių narių kompetentingų institucijų pareigų ir prievolių, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 10 ir 13 straipsniuose, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo nuostatų dėl valstybių narių kompetentingų institucijų pareigų ir prievolių, įtvirtintų Reglamento (EB) Nr. 1/2005 10 ir 13 straipsniuose, įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai tų nuostatų netaikė ir neužtikrino veiksmingo jų įgyvendinimo,

| — | tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo Reglamento (EB) Nr. 1/2005 įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai to reglamento netaikė ir neužtikrino veiksmingo jo įgyvendinimo už Sąjungos ribų, remiantis 2015 m. balandžio 23 d. Teisingumo Teismo (penktosios kolegijos) sprendimu C-424/13; savo sprendime Teisingumo Teismas priminė, kad Reglamente (EB) Nr. 1/2005 nustatytos griežtos pareigos ne tik vežant stuburinius gyvūnus visoje Europos Sąjungos teritorijoje, bet ir vykdant vežimo operacijas, kurių išvykimo vieta yra Europos Sąjungos teritorijoje, o paskirties vieta – trečiojoje šalyje. Tame pačiame sprendime Teisingumo Teismas konstatavo, kad atitiktį reikalavimams turėtų užtikrinti valstybių narių kompetentingos institucijos tais atvejais, kai jos leidžia vežti gyvūnus į trečiąsias šalis, |
| --- | --- |

—

tirti tai, kad Komisija tariamai neužtikrino veiksmingo Reglamento (EB) Nr. 1/2005 įgyvendinimo, o valstybės narės tariamai to reglamento netaikė ir neužtikrino veiksmingo jo įgyvendinimo už Sąjungos ribų, remiantis 2015 m. balandžio 23 d. Teisingumo Teismo (penktosios kolegijos) sprendimu C-424/13; savo sprendime Teisingumo Teismas priminė, kad Reglamente (EB) Nr. 1/2005 nustatytos griežtos pareigos ne tik vežant stuburinius gyvūnus visoje Europos Sąjungos teritorijoje, bet ir vykdant vežimo operacijas, kurių išvykimo vieta yra Europos Sąjungos teritorijoje, o paskirties vieta – trečiojoje šalyje. Tame pačiame sprendime Teisingumo Teismas konstatavo, kad atitiktį reikalavimams turėtų užtikrinti valstybių narių kompetentingos institucijos tais atvejais, kai jos leidžia vežti gyvūnus į trečiąsias šalis,

| — | tirti galimus Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje nustatytos lojalaus bendradarbiavimo pareigos pažeidimus, kurie atitinka tyrimo taikymo sritį; tuo tikslu visų pirma įvertinti, ar bet koks toks pažeidimas gali atsirasti dėl to, kad tariamai nebuvo imtasi tinkamų priemonių, siekiant užkirsti kelią vežimo rūšių panaudojimui tokiu būdu, kurį taikant nuo Sąjungos institucijų, kompetentingų institucijų ir kitų tarpininkų nuslepiama galutinė tikrųjų savininkų tapatybė, taip palengvinant Reglamento (EB) Nr. 1/2005 pažeidimus, |
| --- | --- |

—

tirti galimus Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje nustatytos lojalaus bendradarbiavimo pareigos pažeidimus, kurie atitinka tyrimo taikymo sritį; tuo tikslu visų pirma įvertinti, ar bet koks toks pažeidimas gali atsirasti dėl to, kad tariamai nebuvo imtasi tinkamų priemonių, siekiant užkirsti kelią vežimo rūšių panaudojimui tokiu būdu, kurį taikant nuo Sąjungos institucijų, kompetentingų institucijų ir kitų tarpininkų nuslepiama galutinė tikrųjų savininkų tapatybė, taip palengvinant Reglamento (EB) Nr. 1/2005 pažeidimus,

| — | tirti tariamą Komisijos neveikimą siekiant palengvinti OIE misiją, susijusią su tarptautinių gyvūnų gerovės vežant standartų įgyvendinimu, |
| --- | --- |

—

tirti tariamą Komisijos neveikimą siekiant palengvinti OIE misiją, susijusią su tarptautinių gyvūnų gerovės vežant standartų įgyvendinimu,

| — | tirti tai, kad Komisija tariamai nesilaikė naujoje Sąjungos prekybos strategijoje „Trade4All“ nustatytų Sąjungos vertybių prekybos srityje, visų pirma kiek tai susiję su dokumentuose patvirtinta siaubinga vežimo praktika trečiosiose šalyse, nes šios vertybės yra labai svarbios ne tik gyvūnų gerovei, bet ir aprūpinimui maistu ir visuomenės sveikatai, |
| --- | --- |

—

tirti tai, kad Komisija tariamai nesilaikė naujoje Sąjungos prekybos strategijoje „Trade4All“ nustatytų Sąjungos vertybių prekybos srityje, visų pirma kiek tai susiję su dokumentuose patvirtinta siaubinga vežimo praktika trečiosiose šalyse, nes šios vertybės yra labai svarbios ne tik gyvūnų gerovei, bet ir aprūpinimui maistu ir visuomenės sveikatai,

| — | pateikti bet kokią rekomendaciją, kuri, jo manymu, yra būtina šiuo klausimu, įskaitant rekomendaciją dėl pirmiau minėto Teisingumo Teismo sprendimo įgyvendinimo valstybėse narėse; |
| --- | --- |

—

pateikti bet kokią rekomendaciją, kuri, jo manymu, yra būtina šiuo klausimu, įskaitant rekomendaciją dėl pirmiau minėto Teisingumo Teismo sprendimo įgyvendinimo valstybėse narėse;

| 3. | nusprendžia, kad tyrimo komitetas pateiks savo galutinę ataskaitą per 12 mėnesių nuo šio sprendimo priėmimo datos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nusprendžia, kad tyrimo komitetas, vykdydamas savo veiklą, turėtų atsižvelgti į visus su jo kompetencijos sritimi susijusius per jo įgaliojimų laikotarpį įvykusius pokyčius; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nusprendžia, kad kiekvieną tyrimo komiteto parengtą rekomendaciją turėtų išnagrinėti atitinkami nuolatiniai komitetai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nusprendžia, kad tyrimo komitetą sudarys 30 narių; |
| --- | --- |

6.

| 7. | paveda Pirmininkui užtikrinti, kad šis sprendimas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OL L 113, 1995 5 19, p. 1.

(2)  OL L 3, 2005 1 5, p. 1.

(3)  2015 m. balandžio 23 d. Teisingumo Teismo sprendimas Zuchtvieh-Export GmbH prieš Stadt Kempten, C-424/13, ECLI:EU:C:2015:259.

(4)  (CHAP(2016) 01703-01707-01708-01709-01710-01711-01712-01713-01714-01715-0171601717-01718). 2016 m. spalio mėn. teisinių paslaugų įmonė Conte & Giacomini nusiuntė Komisijai skundo santrauką.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/195 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/195

---

P9_TA(2020)0166

2021 m. biudžeto gairės. III skirsnis

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. biudžeto sudarymo bendrųjų gairių, III skirsnis – Komisija (2019/2213(BUD))

(2021/C 362/44)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 8 d. Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiąją ataskaitą dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 8 d. Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiąją ataskaitą dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC (1),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (5),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrąjį biudžetą (6) ir prie jo pridėtus bendrus pareiškimus, dėl kurių susitarė Parlamentas, Taryba ir Komisija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrąjį biudžetą (6) ir prie jo pridėtus bendrus pareiškimus, dėl kurių susitarė Parlamentas, Taryba ir Komisija,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. preliminarų pranešimą „2021–2027 m. daugiametė finansinė programa. Parlamento pozicija siekiant susitarimo“ (7) ir į 2019 m. spalio 10 d. rezoliuciją „2021–2027 m. daugiametė finansinė programa ir nuosavi ištekliai: laikas pateisinti piliečių lūkesčius“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 14 d. preliminarų pranešimą „2021–2027 m. daugiametė finansinė programa. Parlamento pozicija siekiant susitarimo“ (7) ir į 2019 m. spalio 10 d. rezoliuciją „2021–2027 m. daugiametė finansinė programa ir nuosavi ištekliai: laikas pateisinti piliečių lūkesčius“ (8),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (9),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 13 d. rezoliuciją „Sąjungos programų paramos gavėjų apsaugos sistema: DFP atsarginių priemonių plano parengimas“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 13 d. rezoliuciją „Sąjungos programų paramos gavėjų apsaugos sistema: DFP atsarginių priemonių plano parengimas“ (10),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 15 d. rezoliuciją dėl naujos daugiametės finansinės programos, nuosavų išteklių ir gaivinimo plano (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 15 d. rezoliuciją dėl naujos daugiametės finansinės programos, nuosavų išteklių ir gaivinimo plano (11),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl 15-ojo Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijos susitikimo (COP 15) (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl 15-ojo Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijos susitikimo (COP 15) (12),

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį ir į 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją šiuo klausimu (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį ir į 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją šiuo klausimu (13),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (14),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 18 d. Tarybos išvadas dėl 2021 m. biudžeto gairių (06092/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 18 d. Tarybos išvadas dėl 2021 m. biudžeto gairių (06092/2020),

| — | atsižvelgdamas į JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 93 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 93 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto poziciją pakeitimų forma, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto poziciją pakeitimų forma,

| — | atsižvelgdamas į šių komitetų laiškus: Vystymosi komiteto; Biudžeto kontrolės komiteto; Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto; Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto; Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto; Transporto ir turizmo komiteto; Regioninės plėtros komiteto; Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto; Kultūros ir švietimo komiteto; Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto; Konstitucinių reikalų komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į šių komitetų laiškus: Vystymosi komiteto; Biudžeto kontrolės komiteto; Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto; Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto; Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto; Transporto ir turizmo komiteto; Regioninės plėtros komiteto; Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto; Kultūros ir švietimo komiteto; Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto; Konstitucinių reikalų komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0110/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0110/2020),

| A. | kadangi Europos Sąjunga dėl koronaviruso COVID-19 pandemijos susiduria su netikėta precedento neturinčia sveikatos, ekonomikos, socialine ir aplinkos krize; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga dėl koronaviruso COVID-19 pandemijos susiduria su netikėta precedento neturinčia sveikatos, ekonomikos, socialine ir aplinkos krize;

| B. | kadangi šių išskirtinių aplinkybių negalima įveikti numatant biudžetą, skirtą įprastinei veiklai; |
| --- | --- |

B.

kadangi šių išskirtinių aplinkybių negalima įveikti numatant biudžetą, skirtą įprastinei veiklai;

| C. | kadangi, vadovaujantis SESV 311 straipsniu, Sąjunga pasirūpina savo tikslams pasiekti ir savo politikai įgyvendinti reikalingomis priemonėmis ir visas biudžetas finansuojamas nuosavais ištekliais; |
| --- | --- |

C.

kadangi, vadovaujantis SESV 311 straipsniu, Sąjunga pasirūpina savo tikslams pasiekti ir savo politikai įgyvendinti reikalingomis priemonėmis ir visas biudžetas finansuojamas nuosavais ištekliais;

| D. | kadangi, vadovaujantis SESV 312 straipsniu, daugiametę finansinę programą (DFP) Taryba priima vieningai, gavusi Europos Parlamento pritarimą, patvirtintą jį sudarančių narių dauguma; |
| --- | --- |

D.

kadangi, vadovaujantis SESV 312 straipsniu, daugiametę finansinę programą (DFP) Taryba priima vieningai, gavusi Europos Parlamento pritarimą, patvirtintą jį sudarančių narių dauguma;

| E. | kadangi dabartinė DFP baigia galioti 2020 m. pabaigoje ir kadangi 2021 m. turėtų būti pirmieji kitos peržiūrėtos ir pertvarkytos DFP įgyvendinimo metai; |
| --- | --- |

E.

kadangi dabartinė DFP baigia galioti 2020 m. pabaigoje ir kadangi 2021 m. turėtų būti pirmieji kitos peržiūrėtos ir pertvarkytos DFP įgyvendinimo metai;

| F. | kadangi nuo 2018 m. lapkričio mėn. Parlamentas buvo pasirengęs derėtis dėl DFP, tačiau Taryba iki šiol nevykdė jokių prasmingų derybų su Parlamentu, išskyrus minimalų bendravimą Bendrųjų reikalų tarybos posėdžio metu; kadangi ne kartą pratęstas laikotarpis, per kurį turi būti pasiektas susitarimas Europos Vadovų Taryboje; |
| --- | --- |

F.

kadangi nuo 2018 m. lapkričio mėn. Parlamentas buvo pasirengęs derėtis dėl DFP, tačiau Taryba iki šiol nevykdė jokių prasmingų derybų su Parlamentu, išskyrus minimalų bendravimą Bendrųjų reikalų tarybos posėdžio metu; kadangi ne kartą pratęstas laikotarpis, per kurį turi būti pasiektas susitarimas Europos Vadovų Taryboje;

| G. | kadangi 2020 m. gegužės 27 d. Komisija pateikė atnaujintą pasiūlymą dėl kitos DFP; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2020 m. gegužės 27 d. Komisija pateikė atnaujintą pasiūlymą dėl kitos DFP;

| H. | kadangi IPCC mokslininkai savo naujausioje ataskaitoje ragina imtis radikalių veiksmų siekiant didesnės pažangos ekologinės pertvarkos srityje, turint mintyje jų įspėjimą, kad CO2 koncentracija 2018–2019 m. padidėjo tris kartus greičiau nei XX amžiaus 7-ajame dešimtmetyje, ir pabrėžia, kad liko tik keleri metai, jei norime užkirsti kelią tam, kad nebūtų negrįžtamai prarasta klimato kaitos ir jos poveikio aplinkai kontrolė; |
| --- | --- |

H.

kadangi IPCC mokslininkai savo naujausioje ataskaitoje ragina imtis radikalių veiksmų siekiant didesnės pažangos ekologinės pertvarkos srityje, turint mintyje jų įspėjimą, kad CO2 koncentracija 2018–2019 m. padidėjo tris kartus greičiau nei XX amžiaus 7-ajame dešimtmetyje, ir pabrėžia, kad liko tik keleri metai, jei norime užkirsti kelią tam, kad nebūtų negrįžtamai prarasta klimato kaitos ir jos poveikio aplinkai kontrolė;

| I. | kadangi, atsižvelgiant į COVID-19 protrūkį, smurto dėl lyties aukos gali ilgą laiką patirti smurtautojų prievartą ir būti atskirtos nuo socialinės ir institucinės paramos, kaip matyti iš kelių ES šalių duomenų, ir kadangi neproporcingai daug moterų yra tokių profesijų, su kuriomis susijusi didelė rizika užsikrėsti; |
| --- | --- |

I.

kadangi, atsižvelgiant į COVID-19 protrūkį, smurto dėl lyties aukos gali ilgą laiką patirti smurtautojų prievartą ir būti atskirtos nuo socialinės ir institucinės paramos, kaip matyti iš kelių ES šalių duomenų, ir kadangi neproporcingai daug moterų yra tokių profesijų, su kuriomis susijusi didelė rizika užsikrėsti;

COVID-19 krizės akivaizdoje: apsaugoti ir inovacijoms diegti skirtas biudžetas...

| 1. | primygtinai pabrėžia, kad ES biudžetas yra nepaprastai svarbus siekiant įveikti iššūkius, su kuriais susiduria Sąjunga ir kurie dėl COVID-19 krizės tapo dar labiau matomi ir dideli, ir kad jis turi atspindėti valstybių narių ir institucijų užmojų mastą; todėl pabrėžia, kad pagrindinis 2021 m. biudžeto tikslas turėtų būti COVID-19 protrūkio poveikio švelninimas ir parama gaivinimui, grindžiamam Europos žaliuoju kursu ir skaitmenine transformacija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad Sąjunga ir visos jos valstybės narės turi visiškai solidarizuotis su tais, kuriems labiausiai reikia pagalbos, kartu veikdamos kaip bendruomenė ir užtikrindamos, kad nė viena šalis nebūtų palikta viena kovoti su šia pandemija ir jos pasekmėmis, be kita ko, parengti 2021 m. biudžetą, atitinkantį šį istorinį iššūkį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad 2021 m. biudžetas turėtų būti pirmasis biudžetas, parengtas pagal atnaujintą, perorientuotą ir labai plataus užmojo 2021–2027 m. DFP; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atsižvelgdamas į savo 2020 m. gegužės 13 d. rezoliuciją, pakartoja prašymą, kad Komisija iki 2020 m. birželio 15 d. pasiūlytų DFP atsarginių priemonių planą, grindžiamą automatiniu 2020 m. viršutinių ribų pratęsimu, siekiant apsaugoti ES programų naudos gavėjus ir užtikrinti finansavimo tęstinumą; pabrėžia, kad šiame DFP atsarginių priemonių plane turėtų būti numatyta galimybė pratęsti esamas ES programas ir jas perorientuoti į krizės padarinių šalinimą, taip pat nustatyti skubiausias naujas priemones ir iniciatyvas; pabrėžia, kad 2021 m. reikia vengti bet kokios dabartinės DFP ir programų nutraukimo ar nevaldomo pratęsimo rizikos ir užtikrinti, kad Sąjunga turėtų galimybes vykdyti savo operacijas ir parengti plataus užmojo reagavimo į krizę ir gaivinimo strategiją; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad nė viena valstybė narė pati negalės finansuoti didelio masto ekonomikos gaivinimo plano, jei to prireiks siekiant kovoti su COVID-19 krize, ir kad, jei nacionaliniai ekonomikos gaivinimo planai būtų finansuojami tik skola, pagal juos numatytos lėšos ir jų trukmė būtų labai ribotos; primygtinai reikalauja, kad nuo 2021 m. į gaivinimo planą būtų įtrauktas didelių investicijų komponentas, finansuojamas iš Sąjungos biudžeto, ir todėl ragina užtikrinti, kad 2021 m. biudžetas būtų svarbi šio gaivinimo plano dalis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad ekonomikos gaivinimo planas turi būti grindžiamas Europos žaliuoju kursu ir skaitmenine mūsų visuomenės transformacija siekiant atkurti mūsų ekonomiką, užtikrinti atsparumą ir įtrauktį kartu atsižvelgiant į planetos galimybes, apsaugoti žmonių gerovę ir sveikatą nuo tolesnės rizikos ir aplinkos poveikio, kurti aukštos kokybės darbo vietas ir užtikrinti socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą bei konvergenciją, visų pirma investuojant į MVĮ ir labiausiai krizės paveiktus sektorius, pvz., turizmą, ir į tvarios viešosios infrastruktūros ir paslaugų bei strateginių sektorių, pvz., į sveikatos sektoriaus, padedančio kovoti su krize pirminėje grandyje, plėtrą; ragina Komisiją pateikti tokį 2021 m. biudžeto projektą, kuris atitiktų šiuos prioritetus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad ES biudžeto pajamos turi būti laikomos ES politikos įgyvendinimo priemone; pabrėžia, kad siekiant padengti papildomas dėl krizės patirtas išlaidas ir sumažinti BNP įnašų į ES biudžetą dominavimą, nauji papildomi nuosavi ištekliai, patenkantys tiesiogiai į ES biudžetą kaip bendrosios pajamos, nuo 2021 m. turės atlikti pagrindinį vaidmenį; mano, kad dar nenaudotų naujų nuosavų išteklių nebuvimas turės neigiamų politinių padarinių 2021 m. Sąjungos biudžetui ir pakenks naujajai Komisijos politinei darbotvarkei; atsižvelgdamas į tai, mano, kad 2018 m. gegužės mėn. Komisijos pasiūlymai dėl nuosavų išteklių yra geras atspirties taškas, kurį reikia iš esmės sustiprinti atsižvelgiant į dabartinius iššūkius ir krizę; primena, kad, kaip nurodyta jo 2018 m. lapkričio 14 d. preliminariame pranešime ir 2019 m. spalio 10 d. rezoliucijoje, Europos Parlamentas nepritars 2021–2027 m. DFP, jei nebus pasiektas susitarimas dėl ES nuosavų išteklių sistemos reformos, įskaitant naujų nuosavų išteklių krepšelio sukūrimą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | yra įsitikinęs, kad dabartinė krizė neturėtų trukdyti siekti plataus užmojo tikslo iki 2050 m. užtikrinti neutralų poveikį klimatui, reikalaujant iki 2030 m. 55 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su 1990 m. lygiu; primena, kad JT aplinkos programos (UNEP) 2019 m. ataskaitoje dėl atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje raginama visame pasaulyje kasmet 7,6 proc. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kad temperatūra nepakiltų daugiau kaip 1,5 oC, o tai reiškia, kad kasmet ES lygmeniu jis būtų mažinamas maždaug 6,8 proc.; pabrėžia, kad tai didžiulis iššūkis, visų pirma susijęs su labai reikalinga tvaria ir socialiniu požiūriu teisinga pertvarka, kurią vykdant turėtų būti atsižvelgiama į skirtingą ES regionų ir valstybių narių pradinę padėtį ir kartu turėtų būti dideliu mastu kuriamos darbo vietos; primygtinai pabrėžia, kad, norint sėkmingai įveikti šį precedento neturintį iššūkį tik per dešimt metų, reikia imtis skubių veiksmų ir jie nuo 2021 m. turėtų būti finansuojami pasinaudojant tvirtu ES biudžetu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | yra susirūpinęs dėl tolesnių ekonominių, socialinių ir politinių krizės padarinių, jei ES skubiai neapsirūpins naujomis ir veiksmingomis priemonėmis, kad būtų apsaugota socialinė sanglauda, išsaugotos darbo vietos ir užkirstas kelias didelio masto atleidimams iš darbo; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina pasiūlymą dėl Europos laikinos paramos priemonės nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE) programos ir Komisijos pirmininkės įsipareigojimą pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europos nedarbo draudimo išmokų perdraudimo sistemos siekiant kuo greičiau ją įgyvendinti; |
| --- | --- |

9.

...siekiant rasti sprendimus paaštrėjusiems socialiniams, aplinkos, ekonominiams ir finansiniams uždaviniams spręsti

| 10. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymus dėl Europos žaliojo kurso ir Tvarios Europos investicijų plano; |
| --- | --- |

10.

| 11. | visgi pažymi, kad Komisija apskaičiavo, jog, norint pasiekti tikslą iki 2030 m. 40 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį ir ateityje padidinti šį užmojį, kiekvienais metais reikės užpildyti bent 260 mlrd. EUR finansavimo spragą, taip pat padengti papildomas aplinkos apsaugos, išteklių valdymo ir socialinės adaptacijos priemonių sąnaudas; mano, kad siekiant padėti sumažinti ES išmetamą ŠESD kiekį ir bendrą anglies pėdsaką, pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmas (angl. CBAM), ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (angl. ETS) ir ES klimato teisė turėtų visapusiškai prisidėti prie didelės pažangos politinių ir finansinių pastangų srityje; mano, kad teisingai pertvarkai, kuri yra neatsiejama atsako į krizę dalis, reikia teisingo ir tinkamo finansavimo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pakartoja, kad Parlamento įgaliojimai dėl DFP, kalbant apie viršutines ribas, programos asignavimus, nuosavus išteklius ir lankstumo nuostatas, laikotarpio vidurio tikslinimą ir horizontaliuosius principus, pvz., darnaus vystymosi tikslų (DVT), klimato ir lyčių lygybės klausimų integravimą, buvo nustatyti jo 2018 m. lapkričio 14 d. preliminariame pranešime; pažymi, kad DFP derybų rezultatai iš esmės lems kito laikotarpio ES programų finansavimo lygį ir pakartoja savo poziciją, kad 2021–2027 m. laikotarpio įsipareigojimų asignavimai turėtų būti 1 324,1 mlrd. EUR 2018 m. kainomis, ir tai sudarytų 1,3 proc. 27 ES valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP); atsižvelgdamas į šią poziciją, yra pasiryžęs aktyviai siekti, kad 2021 m. biudžete būtų numatyta 192,1 mlrd. EUR įsipareigojimų asignavimų einamosiomis kainomis; pabrėžia, kad, siekiant reaguoti į tebesitęsiančią krizę, be šioje pozicijoje numatytų lėšų reikia didelių papildomų asignavimų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena savo poziciją, kad 2021–2027 m. DFP klimato ir biologinės įvairovės aspekto integravimo tikslai turi apimti daugiau nei tam skirtų tikslinių išlaidų dalių lygius, kaip nurodyta tarpiniame pranešime; todėl siekia, kad 2021 m. biologinės įvairovės išlaidų lygis būtų 10 proc., o klimato aspekto integravimo išlaidų lygis – 30 proc.; pakartoja savo raginimą Komisijai pagrindų reglamento forma nustatyti aiškius atrankos kriterijus naujai griežtai ir išsamiai metodikai, pagal kurią būtų apibrėžiamos ir stebimos atitinkamos su klimatu ir biologine įvairove susijusios išlaidos, laikantis principo „nepakenk“, taip pat prireikus taikyti atitinkamas taisomąsias priemones ir patikros mechanizmą siekiant nustatyti galimą žalingą ES veiksmų poveikį biologinei įvairovei ir klimatui, laikantis savo įsipareigojimų pagal Paryžiaus susitarimą ir raginimo palaipsniui panaikinti tiesiogines ir netiesiogines subsidijas iškastiniam kurui; |
| --- | --- |

13.

| 14. | remia lėšų mobilizavimą ir lankstumą mobilizuojant moksliniams tyrimams ir plėtrai (MTP) skirtas lėšas su COVID-19 susijusioms priemonėms, pvz., vakcinų kūrimui, naujiems gydymo būdams, diagnostiniams tyrimams ir medicinos sistemoms, finansuoti siekiant užkirsti kelią koronaviruso plitimui ir gelbėti gyvybes; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tvirtai pabrėžia, kad siekiant Sąjungos klimato srities tikslų reikia tvarių ir ilgalaikių sprendimų; pabrėžia svarbiausią mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) vaidmenį ieškant veiksmingų, realių ir įgyvendinamų sprendimų piliečiams, įmonėms ir visuomenei; pabrėžia, kad programa „Europos horizontas“ bus pagrindinė programa, pagal kurią bus kuriami nauji su klimatu susiję sprendimai; prašo padidinti finansavimą visoms MTP programoms, padedančioms Sąjungai tapti pasaulio žaliųjų technologijų lydere ir sustiprinti jos konkurencingumą pasaulyje platesniu mastu, mažinti jos priklausomybę nuo pagrindinių užsienio technologijų, kad ji taptų lydere informacinių ir ryšių technologijų (IRT), dirbtinio intelekto ir kibernetinio saugumo srityse, kurti naujus pavojingų ligų, pvz., vėžio, gydymo būdus ir stiprinti superkompiuterių valdymo bei duomenų tvarkymo gebėjimus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | su dideliu susirūpinimu pažymi, kad daugelis puikių mokslinių tyrimų pasiūlymų negali būti įgyvendinti ne dėl blogos kokybės, o dėl didelio atitinkamų programų nepakankamo finansavimo; pabrėžia, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų rinkos yra labai konkurencingos rinkos, ir tyrėjai išvyksta į kitus pasaulio regionus, kadangi Europoje nėra galimybių teikti jiems finansavimą; pabrėžia, kad Jungtinė Karalystė nebebus pagrindinė daugelio Sąjungos MTP programų naudos gavėja ir taps stipria konkurente; ragina Tarybą atsižvelgti į tai, kad dėl kiekvienos 10 mlrd. EUR finansavimo spragos pagal programą „Europos horizontas“ per ateinančius 25 metus BVP sumažės 110 mlrd. EUR; daro išvadą, kad nedideli biudžeto užmojai MTP srityje prieštarautų bet kokiam įsipareigojimui, kuris yra palankus konkurencingumui ar kovai su klimato kaita, ypač atsižvelgiant į pastangas, kurių vis dar reikia imtis siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslo – 3 proc. BVP; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad investicijos į transporto infrastruktūrą gali atitikti tiek tikslus remti ES ekonomiką dabartinėmis aplinkybėmis, tiek pastangas kovoti su klimato kaita, taip pat perėjimą prie tvaraus judumo, visų pirma remiantis transeuropinio transporto tinklo (TEN-T), bendrosios įmonės „Shift2Rail“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) vykdomos politikos užbaigimu; ragina Komisiją imtis veiksmų, kad visi EITP projektai atitiktų Paryžiaus susitarimo tikslus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pakartoja, kad konkurencinga kosmoso pramonė yra gyvybiškai svarbi Europos verslo aplinkai užtikrinant aukštos kokybės darbo vietas, reikšmingą MTP veiklą ir Europos palydovinės infrastruktūros savarankiškumą; pabrėžia duomenų, gautų iš kosmoso, kaip pagrindinės žemės ir aplinkos stebėjimo priemonės naudą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) sudaro 99 proc. visų valstybių narių bendrovių ir jos labai prisideda prie darbo vietų kūrimo, ekonominio stabilumo ir vis didesnių pastangų siekiant tvarumo, ir kad labiausiai tikėtina, jog šios įmonės patirs didžiausią ekonomikos nuosmukio, kurį sukėlė COVID-19 protrūkis, poveikį; pabrėžia, kad MVĮ susiduria su sunkumais ieškodamos finansavimo galimybių, ir primena ES įmonių konkurencingumo ir MVĮ programos (COSME) vaidmenį šioje srityje; primena Parlamento poziciją pagal kitą DFP padvigubinti ją pakeisiančios Bendrosios rinkos programos eilučių finansinį paketą, todėl tikisi, kad bus įmanoma sulaukti mažiausiai 80 proc. aukštos kokybės pasiūlymų sėkmingų rezultatų lygio; pabrėžia, kad finansinė parama MVĮ taip pat turėtų būti nukreipta programos „InvestEU“ MVĮ linijai, siekiant padėti paruošti gaminių ir paslaugų rinką ir sudaryti sąlygas sparčiai plėsti jos mastą pasaulinėse rinkose; pakartoja, kad reikia toliau plėsti galimybes steigti ir plėsti startuolius ir ypatingą dėmesį skirti MVĮ skaitmeninei transformacijai, kurią taip pat remia e. valdžios pagalbos verslui priemonė Bendrosios rinkos vartai, laikantis plataus užmojo vartotojų apsaugos politikos, taip pat jų ekologinei pertvarkai; be to, atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina įvairias Europos investicijų banko (EIB) grupės iniciatyvas, t. y. 40 mlrd. EUR mobilizavimą paveiktoms MVĮ, 5 mlrd. EUR skyrimą sveikatos sektoriaus įmonėms ir 25 mlrd. EUR garantijų fondą, kurį turi finansuoti jo akcininkai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad besitęsianti krizė darys didelį poveikį daugeliui regionų ir sektorių; šiuo požiūriu yra įsitikinęs, kad sanglaudos politika atliks pagrindinį vaidmenį ir bus kaip niekad svarbi skatinant ekonomikos atgaivinimą visose ES teritorijose bei stiprinant Sąjungos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, ir jai reikės papildomo finansavimo ir didesnio lankstumo, kad būtų galima reaguoti į būsimus sudėtingus aplinkos, socialinius, ekonominius ir demografinius iššūkius; pabrėžia, kad, jei bus atidėtas 2021–2027 m. DFP ir atitinkamo teisinio pagrindo priėmimas, neišvengsime pereinamojo laikotarpio tarp dviejų programavimo laikotarpių; |
| --- | --- |

20.

| 21. | yra įsitikinęs, kad turizmui, kaip vienam labiausiai nuo krizės nukentėjusių sektorių, būtina visapusiška strategija, paremta konkrečiais asignavimais, kurie būtų skiriami pagal atskirą ES programą, numatytą kitoje DFP; primygtinai ragina ypatingą dėmesį ir paramą skirti smulkioms ir šeimų valdomoms įmonėms, ypač kaimo turizmo ir smulkiųjų apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų teikėjų, kuriems bus sunkiau laikytis naujųjų saugos standartų, bei salų ir atokiausių regionų atvejais; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atsižvelgdamas į dabartinės padėties tiesioginį ir ilgalaikį didelį neigiamą socialinį poveikį, pabrėžia, kad svarbu pasitelkiant 2021 m. ES biudžetą visapusiškai įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį, taip pat pabrėžia itin svarbų sustiprintų ES socialinių veiksmų, visų pirma „Europos socialinio fondo +“, vaidmenį atsigaunant ekonomikai ir visų pirma kovojant su jaunimo ir pagyvenusių žmonių nedarbu, vaikų skurdu, skurdo ir socialinės atskirties rizika bei diskriminacija, siekiant užtikrinti sustiprintą socialinį dialogą, spręsti klausimus, susijusius su ilgalaikiais struktūriniais demografiniais pokyčiais, ir užtikrinti galimybę visiems, ypač senėjantiems gyventojams, naudotis gyvybiškai svarbiomis pagrindinėmis paslaugomis, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, judumo, tinkamos mitybos ir deramo būsto paslaugomis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina 2021 m. biudžete ypatingą dėmesį skirti užjūrio šalių ir teritorijų (UŠT) poreikiams ir santykiams su jomis, nes jos gali būti ypač pažeidžiamos dėl neigiamo klimato kaitos poveikio; be to, pabrėžia, kad reikia gerinti UŠT galimybes gauti finansavimą, nes dėl savo ypatingo statuso ir dydžio jos turi ribotus administracinius išteklius ir žinias; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad vidaus saugumas yra neatsiejama ES piliečių lūkesčių, susijusių su Sąjunga, kuri apsaugo, dalis; pabrėžia, kad saugumo grėsmės, kaip antai teroristiniai išpuoliai bei tarptautinis organizuotas nusikalstamumas, ir naujų rūšių nusikalstama veikla, pvz., elektroniniai nusikaltimai, kelia nuolatinę grėsmę Europos Sąjungos sanglaudai ir jiems reikalingas ryžtingas bei suderintas Europos atsakas; mano, kad tam reikia intensyvesnio kompetentingų institucijų tarpvalstybinio bendradarbiavimo; pabrėžia, kad siekiant garantuoti veiksmingą ir greitą policijos, teisminių ir kitų kompetentingų institucijų bendradarbiavimą būtina stiprinti ir modernizuoti IT sistemas, daugiausia dėmesio skiriant geresniam sistemų sąveikumui, sudarant palankesnes sąlygas naudotis duomenimis ir užtikrinant jų aiškumą; atkreipia dėmesį į tai, jog tikimasi, kad Komisija 2021 m. pateiks naują Saugumo sąjungos strategiją, kurią sudarys iniciatyvos pagrindinėse srityse, susijusiose su šiomis grėsmėmis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją skirti reikiamą biudžetą siekiant užtikrinti didesnius Sąjungos civilinės saugos mechanizmo pajėgumus, kad ES būtų geriau pasirengusi ir galėtų reaguotų į visų rūšių gaivalines nelaimes, pandemijas ir ekstremaliąsias situacijas, pvz., chemines, biologines, radiologines ir branduolines avarijas; pakartoja, kad, siekiant geriau apsaugoti piliečius nuo nelaimių, svarbus yra Sąjungos civilinės saugos mechanizmas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį į programos „Erasmus +“ sėkmę gerinant jaunimo judumą, mokymą ir įgūdžius; pabrėžia, kad reikia tinkamai finansuoti programą, be kita ko, kad ji būtų prieinama bet kokios kilmės ir įvairaus amžiaus grupėms priklausantiems asmenims; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primena, kad propaguojant Europos vertybes ir kultūras aktyviai prisidedama remiant demokratiją, nediskriminavimą ir lyčių lygybę, taip pat kovojant su dezinformacija ir melagingomis naujienomis; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia skirti pakankamai lėšų Teisingumo, teisių ir vertybių programai ir padidinti išteklius, skirtus smurto dėl lyties aukoms remti pagal šią programą; pabrėžia, kad kultūros ir kūrybos sektoriai, taip pat turizmas yra ir bus vieni iš pagrindinių sektorių, nukentėjusių nuo krizės, su kuria susiduria ES; ragina imtis neatidėliotinų šiems sektoriams skirtų priemonių ir stiprinti programą „Kūrybiška Europa“; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tikisi, kad 2021 m. veiks tvirtas ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmas; pabrėžia, jog į 2021–2027 m. DFP turėtų būti įtraukta demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių sąlygiškumo nuostata, kurią taikant būtų užtikrinama, kad, norėdamos gauti ES finansavimą, valstybės narės turi visapusiškai laikytis Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnio; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad Europos solidarumo korpusas yra labai svarbi priemonė, padedanti skatinti visų Sąjungos piliečių įsitraukimą ir stiprinti Sąjungos pilietiškumo jausmą; primygtinai ragina užtikrinti, kad Europos solidarumo korpuso 2021 m. biudžetas būtų deramas atsižvelgiant į daugybę lūkesčių, kuriuos su šia programa sieja jauni žmonės visoje Europoje, ypač savanoriškos veiklos srityje; ragina skirti pakankamai lėšų siekiant patenkinti didelę savanoriškos veiklos vietų paklausą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina aplinkybėmis, kai keliose valstybėse narėse pastebima mažėjanti erdvė pilietinei visuomenei, prioritetine tvarka skirti pakankamą finansavimą pilietinės visuomenės organizacijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų, kurie aktyviai skatina teises ir stiprina bei propaguoja Sąjungos vertybes ir teisinės valstybės principą, veiklai remti, be kita ko, įgyvendinant būsimą Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkreipia dėmesį į nerimą keliančią ir didėjančią priešišką reakciją į lyčių lygybę ir moterų teises ir pažymi ES priemonių, įskaitant Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP), svarbą taisant tokią padėtį; apgailestauja dėl to, kad Komisija į savo pasiūlymą neįtraukė konkrečios lyčių lygybei skirtos programos, ir ragina skirti plataus užmojo ir konkrečius biudžeto asignavimus žmogaus teisių gynėjų moterų paramai ir lytinės bei reprodukcinės sveikatos ir teisių apsaugai bei skatinimui finansuoti; todėl pabrėžia, kad reikia padidinti biudžeto asignavimus, kuriais remiama visuotinė pagarba lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms ir galimybė naudotis su tuo susijusiomis paslaugomis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad bendra žemės ūkio politika (BŽŪP) ir bendra žuvininkystės politika (BŽP) yra Europos integracijos pagrindas, ir jomis siekiama užtikrinti saugų ir aukštos kokybės maisto tiekimą ir apsirūpinimo maistu savarankiškumą europiečiams, tinkamą maisto rinkų veikimą, tvarų kaimo regionų vystymąsi, kartų kaitą ir tvarų gamtos išteklių valdymą bei biologinės įvairovės išsaugojimą; primena svarbų šių sričių politikos vaidmenį padedant užtikrinti stabilias ir priimtinas ūkininkų, žvejų (moterų ir vyrų) pajamas, ypač dabartinėmis sudėtingomis aplinkybėmis; primena savo su derybomis dėl 2021–2027 m. DFP susijusią poziciją, kad būtų išsaugoti BŽŪP ir BŽP biudžetai; prašo sustiprinti šių sričių politiką ir ypatingą dėmesį skirti nedidelio masto žemės ūkiui ir smulkiajai žvejybai; atkreipia dėmesį į tai, kad BŽŪP kartu su kitų sričių Sąjungos politika atliks svarbų vaidmenį įgyvendinant su Žaliuoju kursu susijusius užmojus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją savo pasiūlyme ir vėlesniame iš dalies keičiančiame akte dėl 2021 m. biudžeto projekto atsižvelgti į politinio susitarimo, kuris turi būti pasiektas dėl 2021 m. pereinamojo laikotarpio priemonių (jos nurodytos 2019 m. spalio 31 d. Komisijos pasiūlyme (COM(2019)0581)), rezultatus; be to, ragina valstybes nares užtikrinti, kad laiku būtų skirta pakankamai išteklių tam, kad toliau būtų gerinama Sąjungai teikiamų duomenų ir rodiklių kokybė ir taip būtų visapusiškai laikomasi į rezultatus orientuoto ES biudžeto iniciatyvos principo; primygtinai ragina užtikrinti aukštą duomenų ir rodiklių kokybę, kad būtų galima tinkamai įvertinti BŽŪP; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkreipia dėmesį į naujausius pokyčius, susijusius su migracijos padėtimi prie ES išorės sienos su Turkija, dėl kurių neseniai buvo priimtas Taisomasis biudžetas Nr. 1/2020, siekiant reaguoti į padidėjusį migracijos spaudimą; pabrėžia, kad 2021 m. biudžete turi būti užtikrinti tinkamo lygmens ištekliai, atsižvelgiant į tai, kad padėtis gali tęstis ar net pablogėti; primena, kad visos valstybės narės turi būti solidarios ir bendradarbiauti šiuo klausimu ir kad būtina bendra prieglobsčio politika; pabrėžia, kad dėl COVID-19 protrūkio dar papildomai iškilo būtinybė priimti konkrečias priemones, skirtas migrantams, kaip ypač pažeidžiamiems asmenims, įskaitant prevencinę evakuaciją ir perkėlimą; primena, kad pastaruoju metu būtina nuolat stiprinti Prieglobsčio ir migracijos fondą, siekiant padėti valstybėms narėms įveikti pabėgėlių krizę ir šiuo tikslu taikyti specialias priemones, nes 3 išlaidų kategorijos viršutinė riba yra per maža, arba priimti taisomuosius biudžetus; tikisi, kad valstybės narės suvoks, kas joms yra naudinga, ir kompensuos vėlavimo priimti reglamento „Dublinas IV“ padarinius, patvirtindamos būtinus asignavimus ir įgyvendindamos solidarumo principą šioje srityje; primena, kad reikia užtikrinti tinkamą finansavimą, kad būtų pagerintos migrantų ir pabėgėlių gyvenimo sąlygos ES pabėgėlių stovyklose, vykdyti teisėsaugą, organizuoti pasienio darbuotojų ir pakrančių apsaugos pareigūnų mokymus ir veiksmingas migrantų ir taikyti pabėgėlių integracijos priemones; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pažymi, kad gerai valdoma teisėta migracija yra svarbi siekiant užtikrinti tinkamą atsaką į kintančią darbo rinką; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pažymi, kad Turkija ir toliau priima daugiausia pabėgėlių pasaulyje ir šiuo metu vyksta diskusijos dėl to, kaip ES turėtų toliau remti Turkiją pasibaigus jos įsipareigojimų, prisiimtų pagal ES pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonę, galiojimui; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad, kol bus atlikta prasminga ES prieglobsčio taisyklių reforma, turėtų būti pradėtos taikyti neatidėliotinos solidarumo priemonės, visų pirma perkėlimo Europos Sąjungoje programa; be to, prašo, kad ES biudžete ir toliau būtų numatytas finansavimas pabėgėliams Turkijoje remti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina numatyti plataus užmojo 2021 m. ES išorės politikai skirtą biudžetą, kuris sudarytų sąlygas Sąjungai įveikti jai kylančius iššūkius, primena, kad taika ir solidarumas yra pagrindinės vertybės, kurioms ES biudžete turėtų būti numatyta nuolatinė parama; pabrėžia, kad reikia padidinti Vakarų Balkanų šalims ir rytinėms bei pietinėms kaimyninėms šalims numatytą finansavimą siekiant paremti politines ir ekonomines reformas, taip pat finansavimą kitiems regionams, kuriems reikalinga finansinė parama, kad galėtų vystytis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mano, kad pagal Pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP III) numatytas finansavimas, visų pirma, turėtų būti skiriamas demokratinių institucijų veikimo, teisinės valstybės, gero valdymo ir viešojo administravimo srityse; teigiamai vertina tai, kad uždegta žalia šviesa pradėti stojimo derybas su Albanija ir Šiaurės Makedonija, ir ragina numatyti atitinkamą finansavimą siekiant remti politines reformas ir derinimą su acquis; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, jog finansiniai asignavimai pagal PNPP III turėtų būti skiriami su sąlyga, kad bus gerbiamos tokios Europos vertybės, kaip antai teisinė valstybė, teisminių institucijų nepriklausomumas, demokratinis procesas, pagarba pagrindinėms vertybėms ir geri kaimyniniai santykiai; ragina Komisiją stebėti, kaip įgyvendinamos sąlygos; prašo Komisijos naudoti lėšas, šiuo metu skiriamas pagal PNPP III, ir paremti, ES vykdant tiesioginį lėšų valdymą, Turkijos pilietinę visuomenę, žmogaus teisių gynėjus ir žurnalistus bei padidinti galimybes puoselėti žmonių tarpusavio ryšius ir akademinį dialogą, padėti Turkijos studentams patekti į Europos universitetus, o žurnalistams – į žiniasklaidos platformas, kad būtų galima apsaugoti ir skatinti demokratijos vertybes ir principus, žmogaus teises bei teisinę valstybę; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad Parlamento per pirmąjį svarstymą priimta pozicija dėl KVTBP buvo patvirtinta 2019 m. kovo 4 d., o jo įgaliojimai dėl KVTBP buvo dar kartą patvirtinti 2019 m. spalio 8 d.; primena savo poziciją, kad 45 proc. viso KVTBP finansinio paketo reikia skirti klimato tikslams, aplinkos valdymui ir apsaugai, biologinei įvairovei ir kovai su dykumėjimu, taip pat pagrindinių migracijos ir priverstinio gyventojų perkėlimo priežasčių šalinimui, ir ypatingą dėmesį skiria demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių, įskaitant moterų, vaikų, pabėgėlių, perkeltųjų asmenų, LGBTI asmenų, neįgaliųjų, čiabuvių tautų ir etninių bei religinių mažumų teises, propagavimui; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primena, kad norint rasti ilgalaikį dabartiniam migracijos reiškiniui skirtą sprendimą reikia skatinti šalių, iš kurių plūsta migrantų srautai, politinį, ekonominį ir socialinį vystymąsi; ragina, kad atitinkamoms išorės politikos programoms būtų skirta pakankamai finansinių išteklių siekiant remti sąžiningus ir abipusiai naudingus ES ir kilmės šalių bei tranzito šalių, įskaitant Afrikos žemyno šalis, partnerystės projektus; ryšium su tuo, atsižvelgdamas į sunkią finansinę padėtį, su kuria susiduria Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūra Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA), ragina ES padidinti savo finansinę paramą agentūrai 2021 m., siekiant išsaugoti nepertraukiamą gyvybiškai svarbių paslaugų teikimą milijonams Palestinos pabėgėlių; |
| --- | --- |

42.

| 43. | yra susirūpinęs dėl spartaus COVID-19 pandemijos plitimo visame pasaulyje ir jos poveikio nukentėjusioms šalims; yra įsitikinęs, kad tarptautinis bendradarbiavimas yra itin svarbus siekiant įveikti šią pasaulinę krizę; mano, kad ES turėtų imtis vadovaujamo vaidmens dedant pasaulines pastangas sustabdyti pandemiją ir sušvelninti jos poveikį; yra įsitikinęs, kad Sąjunga turi pademonstruoti solidarumą su nukentėjusiomis trečiosiomis šalimis, be kita ko, mobilizuojant papildomus išteklius, kad būtų galima joms padėti atkurti savo ekonomiką, sušvelninti krizės socialinį ir ekonominį poveikį bei sustiprinti visuomenės sveikatos priežiūros sistemų pajėgumus visame pasaulyje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | primena, kad žmogaus teisės yra neatsiejama ES išorės veiksmų politikos dalis; pakartoja, kad būtina numatyti didesnį finansavimą, skirtą žmogaus teisėms visame pasaulyje remti, ypatingą dėmesį teikiant žmogaus teisių gynėjų ir ypač tų, kuriems gresia didžiausias pavojus, apsaugai; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia toliau taikyti Žmogaus teisių gynėjų mechanizmą (ProtectDefenders.eu) ir padidinti jam skirtą finansavimą; mano, kad ES turėtų griežtai atsisakyti paramą biudžetui kaip paramos priemonę teikti toms šalims, kurios itin nepaiso tarptautinių žmogaus teisių ir demokratijos standartų arba nerodo ryžto kovoti su korupcija; pabrėžia rinkimų stebėjimo misijų, visų pirma, vietos pilietinės visuomenės grupių vykdomo stebėjimo svarbą ir ragina užtikrinti tinkamo lygmens finansavimą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina toliau finansuoti strateginės komunikacijos veiksmus siekiant kovoti su dezinformacijos kampanijomis, kuriomis vis dažniau naudojamasi siekiant pakenkti demokratinei tvarkai Sąjungoje ir artimoje Sąjungos kaimynystėje; pabrėžia Europos išorės veiksmų tarnybos Strateginės komunikacijos Rytų kaimynystės šalyse darbo grupės pavyzdinio projekto „EUvsDisinfo“ svarbą kovojant su dezinformacija, propaganda ir užsienio įtaka; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad svarbu teikti tinkamą finansinę paramą siekiant sukurti tikrą Europos gynybos sąjungą, skatinti strateginį savarankiškumą ir stiprinti ES vaidmenį pasauliniu lygmeniu; ypač pabrėžia, kad svarbu išlaikyti Parlamento poziciją dėl Europos gynybos fondui (EGF) ir kariniam mobilumui numatytų sumų; pabrėžia, kad turėtų būti užtikrinta nuolatinė parama su gynyba susijusiai politikai ir veiksmams, vykdomiems pasitelkiant Europos gynybos agentūrą (EGA), nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (PESCO), Europos plėtros fondą (EPF) ir kitas iniciatyvas, ir geresnis jų koordinavimas; primygtinai ragina Komisiją numatyti Europos gynybos agentūros ir nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo administracinių ir veiklos išlaidų finansavimą iš Sąjungos biudžeto ir taip atkurti Parlamento biudžetinę funkciją, kaip numatyta ES sutarties 41 straipsnyje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pakartoja, kad naujoji išorės finansavimo priemonių struktūra turėtų padėti padidinti nuoseklumą, atskaitomybę, veiksmingumą ir demokratinę priežiūrą; pabrėžia, kad Parlamentui reikia suteikti svarbesnį vaidmenį strateginio naujųjų priemonių valdymo srityje; tikisi nuo pat pradžių būti įtrauktas į naujų priemonių (išankstinio) programavimo procesą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | primygtinai ragina Komisiją įvertinti visus galimus scenarijus ir pasirengti jiems siekiant užtikrinti patikimą Sąjungos biudžeto finansų valdymą, taigi apibrėžti aiškius įsipareigojimus, numatyti mechanizmus ir taip apsaugoti ES biudžetą; ragina Komisiją užtikrinti, kad numatant būsimą Jungtinės Karalystės dalyvavimą ES programose būtų paisoma teisingos įmokų ir naudos pusiausvyros; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pareiškia, jog norėtų, kad Jungtinė Karalystė liktų kuo artimesne partnere įgyvendinant kuo daugiau ES programų, visų pirma, programas „Erasmus+“ ir „Europos horizontas“; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primena svarbų ES agentūrų vaidmenį įgyvendinant ES politikos tikslus ir dar kartą patvirtina, kad svarbu šioms įstaigoms suteikti pakankamą ir nuspėjamą finansavimą ir personalą, kad jos galėtų veiksmingai vykdyti savo pareigas, ir nepritaria bet kokiam nepagrįstam ir savavališkam realiam jų biudžetų mažinimui; pabrėžia svarbų Europos aplinkos agentūros vaidmenį didinant informuotumą apie klimato kaitą, Europos darbo institucijos vaidmenį skatinant darbo jėgos judumą, taip pat Europos prieglobsčio paramos biuro ir Pagrindinių teisių agentūros vaidmenį teikiant paramą prieglobsčio prašytojams, ieškantiems apsaugos Europoje; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad būtinai reikia kovoti su prekyba žmonėmis ir kontrabanda, taip pat remti ES teisingumo ir vidaus reikalų agentūras, teikiančias pagalbą valstybėms narėms prie išorės sienų, pvz., Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrą (FRONTEX); atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį FRONTEX raginama atlikti atsižvelgiant į dabartinę migracijos krizę prie ES išorės sienų su Turkija; ragina 2021 m. biudžete numatyti tinkamą sienų valdymo finansavimo lygį; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pažymi, kad agentūroms, dirbančioms saugumo, teisėsaugos ir bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos aspektais srityse, tenka vis daugiau užduočių; prašo šioms agentūroms, visų pirma Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūrai (Eurojustas), Europos policijos biurui (Europolas), Europos policijos koledžui (CEPOL), Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūrai (ENISA) ir Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centrui (EMCDDA), numatyti daugiau finansinių išteklių ir etatų, taip pat skirti pakankamai lėšų ir darbuotojų įstaigoms, dirbsiančioms pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo srityje; |
| --- | --- |

52.

| 53. | yra susirūpinęs dėl nepakankamo finansavimo ir personalo, numatyto Europos prokuratūrai per 2020 m. biudžeto procedūrą, ir ragina Komisiją 2021 m. padidinti šios institucijos darbuotojų skaičių ir išteklius bei apsaugoti jos biudžetinį savarankiškumą; pabrėžia, kad įsteigus Europos prokuratūrą neturi pablogėti Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) gebėjimai tinkamai veikti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | dėl neseniai prasidėjusio COVID-19 protrūkio Europoje ir poreikio ES sparčiai, koordinuotai ir nuosekliai reaguoti ragina Komisiją skubiai skirti pakankamą ir būtiną finansavimą atitinkamoms ES agentūroms, kurių pareiga yra dirbti ir remti Komisiją ir valstybes nares kovojant su šia epidemija, visų pirma Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrui (ECDC) ir Europos vaistų agentūrai (EMA); primygtinai ragina Komisiją ir Tarybą nemažinti Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) ir Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) išteklių; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad reikia iš esmės sustiprinti Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą (ACER), atsižvelgiant į papildomas užduotis, kurios jai pavestos pagal naujausius teisės aktus, įskaitant Švarios energijos dokumentų rinkinį; be to, primena, kad BEREC paramos agentūrai (BEREC biuras) reikia papildomų išteklių, kad ji galėtų vykdyti savo užduotis, nurodytas BEREC reglamente ir Europos elektroninių ryšių kodekse; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primena, kad jokia Sąjungos politika, kuria siekiama įveikti COVID-19 krizę arba įgyvendinti Europos žaliąjį kursą, negali būti tinkamai įgyvendinama be atitinkamos Sąjungos viešosios tarnybos paramos ir pakankamo finansavimo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | mano, kad šioms politinėms ir ekonominėms aplinkybėms Konferencija dėl Europos ateities turėtų būti tinkamai remiama ir biudžetiniu požiūriu ir kad Komisija, be kitų šiame projekte dalyvaujančių institucijų, turėtų būti aprūpinta būtinomis priemonėmis, kad jos veikla būtų sėkminga; |
| --- | --- |

57.

| 58. | prašo, kad Komisija rodytų pavyzdį užtikrinant aukštos kokybės ir socialiai atsakingus viešuosius pirkimus, kad sutartys būtų skiriamos įmonėms, kurios laikosi aplinkosaugos ir pagrindinių darbo standartų, bei patobulintų ir griežtesnių kriterijų taikymą, siekiant užkirsti kelią interesų konfliktams; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina atlikti ankstesnio biudžetinio laikotarpio vertinimą atsižvelgiant į lyčių aspektą ir užtikrinti biudžeto sudarymo principo atsižvelgiant į lyčių aspektą taikymą rengiant 2021 m. ES biudžetą; todėl tikisi, kad Komisija į 2021 m. biudžeto projektą įtrauks priedą, kuriame kartu būtų pateikiama su lyčių aspektu susijusi informacija apie tikslus, indėlį, išdirbius, rezultatus ir išdėstyti lyčių lygybei užtikrinti skirti finansavimo įsipareigojimai bei su tuo susijusios stebėsenos priemonės; |
| --- | --- |

59.

Pakankamas ir realistiškas mokėjimų lygis

| 60. | yra pasiryžęs siekti, kad būtų išvengta naujos mokėjimų krizės, ypač atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją; pakartoja, kad nustatant bendrą mokėjimų viršutinę ribą turi būti atsižvelgta į precedento neturintį 2020 m. pabaigoje susikaupusių neįvykdytų įsipareigojimų, kurie turi būti padengti pagal kitą DFP, lygį; taip pat pažymi, kad didelė dalis mokėjimų asignavimų 2021 m., visų pirma, bus skiriama 2014–2020 m. programoms užbaigti; vis dėlto primygtinai pabrėžia, kad tai neturėtų trukdyti pradėti naujas programas; |
| --- | --- |

60.

| 61. | todėl primygtinai pabrėžia, kad, atsižvelgiant į 2020 m. priemones, reikia ir toliau, reaguojant į COVID-19 pandemiją, užtikrinti didelį valstybių narių likvidumą; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad valstybių narių bendradarbiavimas pajamų apmokestinimo srityje padėtų susigrąžinti daug daugiau pajamų į jų nacionalinius biudžetus nei bet koks ES metinių biudžetų išlaidų mažinimas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina Komisiją užtikrinti, kad jokioms šalims, kurioms taikomos ES ribojamosios priemonės (įskaitant rangovus ar subrangovus, seminarų ir (arba) mokymų dalyvius ir finansinės paramos trečiosioms šalims gavėjus), nebūtų skiriamas ES finansavimas; |
| --- | --- |

63.

| 64. | yra įsitikinęs, kad bet kuriam juridiniam asmeniui, kuris yra tikrasis juridinių asmenų, gaunančių lėšas iš ES biudžeto, savininkas, pagal šio reglamento dėl 2021–2017 m. daugiametės finansinės programos taisykles turi būti draudžiama gauti lėšas iš esamo ir būsimo Europos biudžeto, įskaitant tiesiogines išmokas žemės ūkiui ir visas su jomis susijusias išmokas, išlaidų apmokėjimus, garantijas ar kitas lengvatas, jei kyla aiškus interesų konfliktas, kaip apibrėžta Finansinio reglamento (ES) Nr. 2018/1046 61 straipsnyje; |
| --- | --- |

64.

| 65. | primena savo požiūrį, kuriuo vadovaujasi jau ilgą laiką, kad nauji politiniai prioritetai ir būsimi iššūkiai ES turėtų būti finansuojami naujais asignavimais, o ne mažinant jau vykdomų sėkmingų programų asignavimus; mano, kad šis principas turėtų būti taikomas ir taisomiesiems biudžetams; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pažymi, kad 2021 m. (tai bus pirmieji kitos galimai sutartos DFP metai) biudžetas, visų pirma, atspindės naują biudžeto nomenklatūrą; ragina Komisiją tinkamai įtraukti biudžeto valdymo instituciją į jos rengimo procesą; mano, kad naujoji nomenklatūra, nors ir geriau suderinta su politikos prioritetais, turi būti pakankamai išsami, kad biudžeto valdymo institucija galėtų veiksmingai atlikti savo vaidmenį priimant sprendimus ir Parlamentas, visų pirma, galėtų vykdyti savo demokratinės priežiūros ir tikrinimo funkcijas; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pažymi, kad Parlamentas, kaip tiesiogiai piliečių išrinkta biudžeto valdymo institucija, atliks savo politinį vaidmenį ir teiks pasiūlymus dėl bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų, išreikšdamas ateičiai skirtą savo politinę viziją; atsižvelgdamas į tai, įsipareigoja pasiūlyti bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų rinkinį, parengtą glaudžiai bendradarbiaujant visiems jo komitetams ir taip siekiant užtikrinti tinkamą politinės valios ir techninių galimybių, kurias įvertina Komisija, pusiausvyrą; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  https://www.ipcc.ch/sr15/

(2)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(4)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(5)  OL L 168, 2014 6 7, p. 105.

(6)  OL L 57, 2020 2 27, p. 1.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0449.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0032.

(9)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0054.

(10)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0065.

(11)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0124.

(12)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0015.

(13)  OL C 242, 2018 7 10, p. 24.

(14)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0005.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/205 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/205

---

P9_TA(2020)0170

Administracinis bendradarbiavimas apmokestinimo srityje: tam tikrų terminų atidėjimas dėl COVID-19 pandemijos *

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria siekiant patenkinti neatidėliotiną poreikį dėl COVID-19 pandemijos atidėti tam tikrus apmokestinimo srities informacijos pateikimo ir mainų terminus iš dalies keičiama Direktyva 2011/16/ES (COM(2020)0197 – C9-0134/2020 – 2020/0081(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2021/C 362/45)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2020)0197), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2020)0197),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 ir 115 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0134/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 ir 115 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0134/2020),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 ir 163 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 ir 163 straipsnius,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | siekiant nustatyti terminų atidėjimo laikotarpį, būtina atsižvelgti į tai, kad taip siekiama reaguoti į išskirtinę padėtį, ir
  juo
  neturėtų būti sutrikdyta Direktyvoje 2011/16/ES nustatyta struktūra ir tos direktyvos veikimas. Todėl būtų tikslinga apriboti informacijos pateikimo ir mainų terminų atidėjimo laikotarpį, kad jis būtų proporcingas dėl COVID-19 pandemijos kilusiems sunkumams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

siekiant nustatyti terminų atidėjimo laikotarpį, būtina atsižvelgti į tai, kad taip siekiama reaguoti į išskirtinę padėtį, ir
  juo
  neturėtų būti sutrikdyta Direktyvoje 2011/16/ES nustatyta struktūra ir tos direktyvos veikimas. Todėl būtų tikslinga apriboti informacijos pateikimo ir mainų terminų atidėjimo laikotarpį, kad jis būtų proporcingas dėl COVID-19 pandemijos kilusiems sunkumams;

| (5) | siekiant nustatyti terminų atidėjimo laikotarpį, būtina atsižvelgti į tai, kad taip siekiama reaguoti į išskirtinę padėtį
  . Dėl to neturėtų būti pakenkta Sąjungos kovos su mokesčių slėpimu
  ,
  mokesčių vengimu
  ir
  agresyviu mokesčių planavimu politikai mokesčių administratoriams keičiantis informacija, taigi
  neturėtų būti sutrikdyta Direktyvoje 2011/16/ES nustatyta struktūra ir tos direktyvos veikimas. Todėl būtų tikslinga apriboti informacijos pateikimo ir mainų terminų atidėjimo laikotarpį, kad jis būtų proporcingas dėl COVID-19 pandemijos kilusiems sunkumams; |
| --- | --- |

(5)

siekiant nustatyti terminų atidėjimo laikotarpį, būtina atsižvelgti į tai, kad taip siekiama reaguoti į išskirtinę padėtį
  . Dėl to neturėtų būti pakenkta Sąjungos kovos su mokesčių slėpimu
  ,
  mokesčių vengimu
  ir
  agresyviu mokesčių planavimu politikai mokesčių administratoriams keičiantis informacija, taigi
  neturėtų būti sutrikdyta Direktyvoje 2011/16/ES nustatyta struktūra ir tos direktyvos veikimas. Todėl būtų tikslinga apriboti informacijos pateikimo ir mainų terminų atidėjimo laikotarpį, kad jis būtų proporcingas dėl COVID-19 pandemijos kilusiems sunkumams;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | atsižvelgiant į dabartinį netikrumą dėl COVID-19 pandemijos raidos, taip pat būtų naudinga numatyti galimybę dar kartą pratęsti informacijos pateikimo ir mainų terminų atidėjimo laikotarpį. Tai būtų būtina, jei išskirtinės aplinkybės, susijusios su dideliu pavojumi visuomenės sveikatai dėl COVID-19 pandemijos, išliktų per visą terminų atidėjimo laikotarpį arba jo dalį ir valstybės narės turėtų įgyvendinti naujas arba toliau taikyti dabartines izoliavimo priemones. Tokiu pratęsimu neturėtų būti sutrikdyta Tarybos direktyvoje 2011/16/ES nustatyta struktūra ir tos direktyvos veikimas. Priešingai, jo trukmė turėtų būti apribota ir nustatyta iš anksto, proporcingai atsižvelgiant į praktinius sunkumus, kylančius dėl laikino izoliavimo. Pratęsimas neturėtų daryti poveikio esminiams prievolės teikti informaciją ir ja keistis pagal šią direktyvą elementams. Juo gali būti tik pratęstas termino, iki kurio turi būti įvykdytos tokios prievolės, atidėjimo laikotarpis, užtikrinant, kad galiausiai būtų apsikeista visa informacija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

atsižvelgiant į dabartinį netikrumą dėl COVID-19 pandemijos raidos, taip pat būtų naudinga numatyti galimybę dar kartą pratęsti informacijos pateikimo ir mainų terminų atidėjimo laikotarpį. Tai būtų būtina, jei išskirtinės aplinkybės, susijusios su dideliu pavojumi visuomenės sveikatai dėl COVID-19 pandemijos, išliktų per visą terminų atidėjimo laikotarpį arba jo dalį ir valstybės narės turėtų įgyvendinti naujas arba toliau taikyti dabartines izoliavimo priemones. Tokiu pratęsimu neturėtų būti sutrikdyta Tarybos direktyvoje 2011/16/ES nustatyta struktūra ir tos direktyvos veikimas. Priešingai, jo trukmė turėtų būti apribota ir nustatyta iš anksto, proporcingai atsižvelgiant į praktinius sunkumus, kylančius dėl laikino izoliavimo. Pratęsimas neturėtų daryti poveikio esminiams prievolės teikti informaciją ir ja keistis pagal šią direktyvą elementams. Juo gali būti tik pratęstas termino, iki kurio turi būti įvykdytos tokios prievolės, atidėjimo laikotarpis, užtikrinant, kad galiausiai būtų apsikeista visa informacija;

Išbraukta.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 2 punktas

Direktyva 2011/16/EU

27b straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 27b straipsnis




  Terminų atidėjimo laikotarpio pratęsimas | Išbraukta. |
| Komisijai pagal 27c straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotąjį aktą, kuriuo būtų pratęstas informacijos pateikimo ir mainų terminų atidėjimo laikotarpis, kaip nustatyta 8ab straipsnio 12 ir 18 dalyse ir 27a straipsnyje, ne daugiau kaip 3 papildomais mėnesiais. | |
| Komisija pirmoje pastraipoje nurodytą deleguotąjį aktą gali priimti tik tuo atveju, jei išskirtinės aplinkybės, susijusios su dideliu pavojumi visuomenės sveikatai dėl COVID-19 pandemijos, išlieka per visą terminų atidėjimo laikotarpį arba jo dalį ir valstybės narės turi įgyvendinti izoliavimo priemones. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

27b straipsnis

Terminų atidėjimo laikotarpio pratęsimas

Išbraukta.

Komisijai pagal 27c straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotąjį aktą, kuriuo būtų pratęstas informacijos pateikimo ir mainų terminų atidėjimo laikotarpis, kaip nustatyta 8ab straipsnio 12 ir 18 dalyse ir 27a straipsnyje, ne daugiau kaip 3 papildomais mėnesiais.

Komisija pirmoje pastraipoje nurodytą deleguotąjį aktą gali priimti tik tuo atveju, jei išskirtinės aplinkybės, susijusios su dideliu pavojumi visuomenės sveikatai dėl COVID-19 pandemijos, išlieka per visą terminų atidėjimo laikotarpį arba jo dalį ir valstybės narės turi įgyvendinti izoliavimo priemones.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 2 punktas

Direktyva 2011/16/ES

27c straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 27c straipsnis




  Įgaliojimų delegavimas | Išbraukta. |
| 1.
     
  Įgaliojimai priimti 27b straipsnyje nurodytą deleguotąjį aktą Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. | |
| 2.
     
  Įgaliojimai priimti 27b straipsnyje nurodytą deleguotąjį aktą Komisijai suteikiami tik informacijos pateikimo ir mainų terminų atidėjimo laikotarpiui, kaip nustatyta 8ab straipsnio 12 ir 18 dalyse ir 27a straipsnyje. | |
| 3.
     
  Taryba gali bet kada atšaukti 27b straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančio deleguotojo akto galiojimui. | |
| 4.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. | |
| 5.
     
  Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama praneša Tarybai. Pranešime Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys. | |
| 6.
     
  Pagal 27b straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja nedelsiant ir taikomas, jei Taryba nepareikš prieštaravimų. Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto per penkias darbo dienas nuo pranešimo apie tą aktą dienos. Tokiu atveju Komisija, gavusi Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą. | |
| 7.
     
  Europos Parlamentas informuojamas apie Komisijos deleguotojo akto priėmimą, bet kokį prieštaravimą jo atžvilgiu ar Tarybos sprendimą atšaukti deleguotuosius įgaliojimus. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

27c straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Išbraukta.

1.
     
  Įgaliojimai priimti 27b straipsnyje nurodytą deleguotąjį aktą Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.
     
  Įgaliojimai priimti 27b straipsnyje nurodytą deleguotąjį aktą Komisijai suteikiami tik informacijos pateikimo ir mainų terminų atidėjimo laikotarpiui, kaip nustatyta 8ab straipsnio 12 ir 18 dalyse ir 27a straipsnyje.

3.
     
  Taryba gali bet kada atšaukti 27b straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančio deleguotojo akto galiojimui.

4.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.
     
  Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama praneša Tarybai. Pranešime Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

6.
     
  Pagal 27b straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja nedelsiant ir taikomas, jei Taryba nepareikš prieštaravimų. Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto per penkias darbo dienas nuo pranešimo apie tą aktą dienos. Tokiu atveju Komisija, gavusi Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

7.
     
  Europos Parlamentas informuojamas apie Komisijos deleguotojo akto priėmimą, bet kokį prieštaravimą jo atžvilgiu ar Tarybos sprendimą atšaukti deleguotuosius įgaliojimus.

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/208 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/208

---

P9_TA(2020)0171

Išimtinė laikina EŽŪFKP parama reaguojant į COVID-19 protrūkį (Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 dalinis pakeitimas) ***I

2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl konkrečių priemonių išimtinei laikinai EŽŪFKP paramai reaguojant į COVID-19 protrūkį teikti iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 (COM(2020)0186 – C9-0128/2020 – 2020/0075(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2021/C 362/46)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0186), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0186),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 42 straipsnį bei 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0128/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 42 straipsnį bei 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0128/2020),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 4 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 4 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  2020 m. birželio 11 d. nuomonė.

---

P9_TC1-COD(2020)0075

Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. birželio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1305/2013, kiek tai susiję su konkrečia priemone, kuria suteikiama išimtinė laikina parama Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), reaguojant į COVID-19 protrūkį

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2020/872.)

---

| 2021 9 8 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 362/209 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 8

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 362/209

---

P9_TA(2020)0172

Europos piliečių iniciatyva: laikinosios priemonės, susijusios su nustatytais rinkimo, tikrinimo ir nagrinėjimo etapų terminais, atsižvelgiant į COVID-19 protrūkį ***I

2020 m. birželio 19 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo, atsižvelgiant į COVID-19 protrūkį, nustatomos laikinosios priemonės, susijusios su Reglamente (ES) 2019/788 dėl Europos piliečių iniciatyvos nustatytais rinkimo, tikrinimo ir nagrinėjimo etapų terminais (COM(2020)0221 – C9-0142/2020 – 2020/0099(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2021/C 362/47)

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija paskelbė, kad COVID-19 protrūkis tapo pasaulinio masto pandemija. Tos pandemijos padariniai valstybėms narėms turėjo didelį išskirtinį poveikį. COVID-19 plitimui sustabdyti arba sulėtinti jos įvedė įvairių suvaržymų, įskaitant izoliavimo priemones, kuriomis varžomas laisvas jų piliečių judėjimas, viešų renginių draudimą ir parduotuvių, restoranų ir mokyklų uždarymą. Dėl tų priemonių
  beveik
  visose valstybėse narėse viešasis gyvenimas praktiškai sustojo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija paskelbė, kad COVID-19 protrūkis tapo pasaulinio masto pandemija. Tos pandemijos padariniai valstybėms narėms turėjo didelį išskirtinį poveikį. COVID-19 plitimui sustabdyti arba sulėtinti jos įvedė įvairių suvaržymų, įskaitant izoliavimo priemones, kuriomis varžomas laisvas jų piliečių judėjimas, viešų renginių draudimą ir parduotuvių, restoranų ir mokyklų uždarymą. Dėl tų priemonių
  beveik
  visose valstybėse narėse viešasis gyvenimas praktiškai sustojo;

| (1) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija paskelbė, kad COVID-19 protrūkis tapo pasaulinio masto pandemija. Tos pandemijos padariniai valstybėms narėms turėjo didelį išskirtinį poveikį. COVID-19 plitimui sustabdyti arba sulėtinti jos įvedė įvairių suvaržymų, įskaitant izoliavimo priemones, kuriomis varžomas laisvas jų piliečių judėjimas, viešų renginių draudimą ir parduotuvių, restoranų ir mokyklų uždarymą. Dėl tų priemonių visose valstybėse narėse viešasis gyvenimas praktiškai sustojo; |
| --- | --- |

(1)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija paskelbė, kad COVID-19 protrūkis tapo pasaulinio masto pandemija. Tos pandemijos padariniai valstybėms narėms turėjo didelį išskirtinį poveikį. COVID-19 plitimui sustabdyti arba sulėtinti jos įvedė įvairių suvaržymų, įskaitant izoliavimo priemones, kuriomis varžomas laisvas jų piliečių judėjimas, viešų renginių draudimą ir parduotuvių, restoranų ir mokyklų uždarymą. Dėl tų priemonių visose valstybėse narėse viešasis gyvenimas praktiškai sustojo;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | valstybės narės nurodė, kad, siekdamos stebėti ir kontroliuoti visuomenės sveikatos padėtį, apribojimų, įvestų priemonėmis, kuriomis kovojama su COVID-19 pandemija, lygį jos mažins tik laipsniškai. Todėl pritarimo pareiškimų rinkimo laikotarpį tikslinga pratęsti šešių mėnesių laikotarpiui, kuris apima laiką nuo 2020 m. kovo 11 d., kai Pasaulio sveikatos organizacija paskelbė, kad protrūkis tapo pandemija. Tas pratęsimas grindžiamas prielaida, kad bent pirmus šešis mėnesius nuo 2020 m. kovo 11 d.
  dauguma
  valstybių narių arba kelios valstybės narės, kurių gyventojų skaičius sudaro daugiau kaip 35 % Sąjungos gyventojų, taikys priemones, kurios iš esmės apribos organizatorių galimybes vykdyti vietos kampanijas ir rinkti popierinės formos pritarimo pareiškimus. Todėl pritarimo iniciatyvoms, kurių atžvilgiu rinkimo etapas 2020 m. kovo 11 d. buvo prasidėjęs, pareiškimų rinkimo laikotarpis turėtų būti pratęstas šešiems mėnesiams. Jeigu pritarimo iniciatyvai pareiškimų rinkimo laikotarpis prasidėjo po kovo 11 d., jis turėtų būti pratęstas proporcingai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

valstybės narės nurodė, kad, siekdamos stebėti ir kontroliuoti visuomenės sveikatos padėtį, apribojimų, įvestų priemonėmis, kuriomis kovojama su COVID-19 pandemija, lygį jos mažins tik laipsniškai. Todėl pritarimo pareiškimų rinkimo laikotarpį tikslinga pratęsti šešių mėnesių laikotarpiui, kuris apima laiką nuo 2020 m. kovo 11 d., kai Pasaulio sveikatos organizacija paskelbė, kad protrūkis tapo pandemija. Tas pratęsimas grindžiamas prielaida, kad bent pirmus šešis mėnesius nuo 2020 m. kovo 11 d.
  dauguma
  valstybių narių arba kelios valstybės narės, kurių gyventojų skaičius sudaro daugiau kaip 35 % Sąjungos gyventojų, taikys priemones, kurios iš esmės apribos organizatorių galimybes vykdyti vietos kampanijas ir rinkti popierinės formos pritarimo pareiškimus. Todėl pritarimo iniciatyvoms, kurių atžvilgiu rinkimo etapas 2020 m. kovo 11 d. buvo prasidėjęs, pareiškimų rinkimo laikotarpis turėtų būti pratęstas šešiems mėnesiams. Jeigu pritarimo iniciatyvai pareiškimų rinkimo laikotarpis prasidėjo po kovo 11 d., jis turėtų būti pratęstas proporcingai;

| (6) | valstybės narės nurodė, kad, siekdamos stebėti ir kontroliuoti visuomenės sveikatos padėtį, apribojimų, įvestų priemonėmis, kuriomis kovojama su COVID-19 pandemija, lygį jos mažins tik laipsniškai. Todėl pritarimo pareiškimų rinkimo laikotarpį tikslinga pratęsti šešių mėnesių laikotarpiui, kuris apima laiką nuo 2020 m. kovo 11 d., kai Pasaulio sveikatos organizacija paskelbė, kad protrūkis tapo pandemija. Tas pratęsimas grindžiamas prielaida, kad bent pirmus šešis mėnesius nuo 2020 m. kovo 11 d.
  bent ketvirtadalis
  valstybių narių arba kelios valstybės narės, kurių gyventojų skaičius sudaro daugiau kaip 35 % Sąjungos gyventojų, taikys priemones, kurios iš esmės apribos organizatorių galimybes vykdyti vietos kampanijas ir rinkti popierinės formos pritarimo pareiškimus. Todėl pritarimo iniciatyvoms, kurių atžvilgiu rinkimo etapas 2020 m. kovo 11 d. buvo prasidėjęs, pareiškimų rinkimo laikotarpis turėtų būti pratęstas šešiems mėnesiams. Jeigu pritarimo iniciatyvai pareiškimų rinkimo laikotarpis prasidėjo po kovo 11 d., jis turėtų būti pratęstas proporcingai; |
| --- | --- |

(6)

valstybės narės nurodė, kad, siekdamos stebėti ir kontroliuoti visuomenės sveikatos padėtį, apribojimų, įvestų priemonėmis, kuriomis kovojama su COVID-19 pandemija, lygį jos mažins tik laipsniškai. Todėl pritarimo pareiškimų rinkimo laikotarpį tikslinga pratęsti šešių mėnesių laikotarpiui, kuris apima laiką nuo 2020 m. kovo 11 d., kai Pasaulio sveikatos organizacija paskelbė, kad protrūkis tapo pandemija. Tas pratęsimas grindžiamas prielaida, kad bent pirmus šešis mėnesius nuo 2020 m. kovo 11 d.
  bent ketvirtadalis
  valstybių narių arba kelios valstybės narės, kurių gyventojų skaičius sudaro daugiau kaip 35 % Sąjungos gyventojų, taikys priemones, kurios iš esmės apribos organizatorių galimybes vykdyti vietos kampanijas ir rinkti popierinės formos pritarimo pareiškimus. Todėl pritarimo iniciatyvoms, kurių atžvilgiu rinkimo etapas 2020 m. kovo 11 d. buvo prasidėjęs, pareiškimų rinkimo laikotarpis turėtų būti pratęstas šešiems mėnesiams. Jeigu pritarimo iniciatyvai pareiškimų rinkimo laikotarpis prasidėjo po kovo 11 d., jis turėtų būti pratęstas proporcingai;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | atsižvelgiant į tai, kad pandemijos pabaigą Sąjungoje sunku nuspėti, tikslinga suteikti įgaliojimus Komisijai priimti įgyvendinimo aktus, kuriais tais atvejais, kai dėl COVID 19 pandemijos susidariusios išskirtinės aplinkybės išlieka, toliau pratęsiamas pritarimo pareiškimų rinkimo laikotarpis toms iniciatyvoms, kurioms pritarimo pareiškimų rinkimo laikotarpis 2020 m. rugsėjo 11 d. dar nėra pasibaigęs. Šiame reglamente numatytas rinkimo laikotarpio pratęsimas šešiems mėnesiams turėtų būti pakankamas, kad Komisija galėtų nuspręsti, ar tolesnis rinkimo laikotarpio pratęsimas yra pagrįstas
  . ių
  poveikis galėtų būti toks pat; Suteiktais įgaliojimais Komisijai taip pat turėtų būti suteikta galimybė priimti įgyvendinimo aktus, kuriais naujos visuomenės sveikatos krizės, susijusios su nauju COVID-19 protrūkiu, atveju rinkimo laikotarpis pratęsiamas, jeigu
  dauguma
  valstybių narių arba kelios valstybės narės, kurių gyventojų skaičius sudaro daugiau kaip 35 % Sąjungos gyventojų, ėmėsi priemonių, kurių poveikis galėtų būti toks pat; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

atsižvelgiant į tai, kad pandemijos pabaigą Sąjungoje sunku nuspėti, tikslinga suteikti įgaliojimus Komisijai priimti įgyvendinimo aktus, kuriais tais atvejais, kai dėl COVID 19 pandemijos susidariusios išskirtinės aplinkybės išlieka, toliau pratęsiamas pritarimo pareiškimų rinkimo laikotarpis toms iniciatyvoms, kurioms pritarimo pareiškimų rinkimo laikotarpis 2020 m. rugsėjo 11 d. dar nėra pasibaigęs. Šiame reglamente numatytas rinkimo laikotarpio pratęsimas šešiems mėnesiams turėtų būti pakankamas, kad Komisija galėtų nuspręsti, ar tolesnis rinkimo laikotarpio pratęsimas yra pagrįstas
  . ių
  poveikis galėtų būti toks pat; Suteiktais įgaliojimais Komisijai taip pat turėtų būti suteikta galimybė priimti įgyvendinimo aktus, kuriais naujos visuomenės sveikatos krizės, susijusios su nauju COVID-19 protrūkiu, atveju rinkimo laikotarpis pratęsiamas, jeigu
  dauguma
  valstybių narių arba kelios valstybės narės, kurių gyventojų skaičius sudaro daugiau kaip 35 % Sąjungos gyventojų, ėmėsi priemonių, kurių poveikis galėtų būti toks pat;

| (7) | atsižvelgiant į tai, kad pandemijos pabaigą Sąjungoje sunku nuspėti, tikslinga suteikti įgaliojimus Komisijai priimti įgyvendinimo aktus, kuriais tais atvejais, kai dėl COVID 19 pandemijos susidariusios išskirtinės aplinkybės išlieka, toliau pratęsiamas pritarimo pareiškimų rinkimo laikotarpis toms iniciatyvoms, kurioms pritarimo pareiškimų rinkimo laikotarpis 2020 m. rugsėjo 11 d. dar nėra pasibaigęs. Šiame reglamente numatytas rinkimo laikotarpio pratęsimas šešiems mėnesiams turėtų būti pakankamas, kad Komisija galėtų nuspręsti, ar tolesnis rinkimo laikotarpio pratęsimas yra pagrįstas
  jų
  poveikis galėtų būti toks pat. Suteiktais įgaliojimais Komisijai taip pat turėtų būti suteikta galimybė priimti įgyvendinimo aktus, kuriais naujos visuomenės sveikatos krizės, susijusios su nauju COVID-19 protrūkiu, atveju rinkimo laikotarpis pratęsiamas, jeigu
  ne mažiau kaip ketvirtadalis
  valstybių narių arba kelios valstybės narės, kurių gyventojų skaičius sudaro daugiau kaip 35 % Sąjungos gyventojų, ėmėsi priemonių, kurių poveikis galėtų būti toks pat; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgiant į tai, kad pandemijos pabaigą Sąjungoje sunku nuspėti, tikslinga suteikti įgaliojimus Komisijai priimti įgyvendinimo aktus, kuriais tais atvejais, kai dėl COVID 19 pandemijos susidariusios išskirtinės aplinkybės išlieka, toliau pratęsiamas pritarimo pareiškimų rinkimo laikotarpis toms iniciatyvoms, kurioms pritarimo pareiškimų rinkimo laikotarpis 2020 m. rugsėjo 11 d. dar nėra pasibaigęs. Šiame reglamente numatytas rinkimo laikotarpio pratęsimas šešiems mėnesiams turėtų būti pakankamas, kad Komisija galėtų nuspręsti, ar tolesnis rinkimo laikotarpio pratęsimas yra pagrįstas
  jų
  poveikis galėtų būti toks pat. Suteiktais įgaliojimais Komisijai taip pat turėtų būti suteikta galimybė priimti įgyvendinimo aktus, kuriais naujos visuomenės sveikatos krizės, susijusios su nauju COVID-19 protrūkiu, atveju rinkimo laikotarpis pratęsiamas, jeigu
  ne mažiau kaip ketvirtadalis
  valstybių narių arba kelios valstybės narės, kurių gyventojų skaičius sudaro daugiau kaip 35 % Sąjungos gyventojų, ėmėsi priemonių, kurių poveikis galėtų būti toks pat;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Komisija informuoja organizatorius ir valstybes nares apie kiekvienai atitinkamai iniciatyvai suteiktą pratęsimą ir paskelbia savo sprendimą Reglamento (ES) 2019/788 4 straipsnio 3 dalyje nurodytame internetiniame registre. Visų tokių iniciatyvų sąrašą ir naują kiekvienos iniciatyvos duomenų rinkimo laikotarpį ji taip pat skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisija informuoja organizatorius ir valstybes nares apie kiekvienai atitinkamai iniciatyvai suteiktą pratęsimą ir paskelbia savo sprendimą Reglamento (ES) 2019/788 4 straipsnio 3 dalyje nurodytame internetiniame registre. Visų tokių iniciatyvų sąrašą ir naują kiekvienos iniciatyvos duomenų rinkimo laikotarpį ji taip pat skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2) | Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais pratęsiami 1 dalyje nurodyti maksimalūs pritarimo iniciatyvoms pareiškimų rinkimo laikotarpiai, jei po 2020 m. rugsėjo 11 d.
  dauguma
  valstybių narių arba kelios valstybės narės, kurių gyventojų skaičius sudaro daugiau kaip 35 % Sąjungos gyventojų, kovodamos su COVID-19 pandemija, toliau taiko priemones, kurios iš esmės apriboja organizatorių galimybes rinkti popierinės formos pritarimo pareiškimus ir informuoti visuomenę apie nebaigtas iniciatyvas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2)

Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais pratęsiami 1 dalyje nurodyti maksimalūs pritarimo iniciatyvoms pareiškimų rinkimo laikotarpiai, jei po 2020 m. rugsėjo 11 d.
  dauguma
  valstybių narių arba kelios valstybės narės, kurių gyventojų skaičius sudaro daugiau kaip 35 % Sąjungos gyventojų, kovodamos su COVID-19 pandemija, toliau taiko priemones, kurios iš esmės apriboja organizatorių galimybes rinkti popierinės formos pritarimo pareiškimus ir informuoti visuomenę apie nebaigtas iniciatyvas.

| 2) | Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais pratęsiami 1 dalyje nurodyti maksimalūs pritarimo iniciatyvoms pareiškimų rinkimo laikotarpiai, jei po 2020 m. rugsėjo 11 d.
  ne mažiau kaip ketvirtadalis
  valstybių narių arba kelios valstybės narės, kurių gyventojų skaičius sudaro daugiau kaip 35 % Sąjungos gyventojų, kovodamos su COVID-19 pandemija, toliau taiko priemones, kurios iš esmės apriboja organizatorių galimybes rinkti popierinės formos pritarimo pareiškimus ir informuoti visuomenę apie nebaigtas iniciatyvas. |
| --- | --- |

2)

Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais pratęsiami 1 dalyje nurodyti maksimalūs pritarimo iniciatyvoms pareiškimų rinkimo laikotarpiai, jei po 2020 m. rugsėjo 11 d.
  ne mažiau kaip ketvirtadalis
  valstybių narių arba kelios valstybės narės, kurių gyventojų skaičius sudaro daugiau kaip 35 % Sąjungos gyventojų, kovodamos su COVID-19 pandemija, toliau taiko priemones, kurios iš esmės apriboja organizatorių galimybes rinkti popierinės formos pritarimo pareiškimus ir informuoti visuomenę apie nebaigtas iniciatyvas.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais pratęsiamas maksimalus pritarimo pareiškimų rinkimo laikotarpis toms iniciatyvoms, kurioms pritarimo pareiškimų rinkimas nėra pasibaigęs kilus naujam COVID-19 protrūkiui, dėl kurio
  dauguma
  valstybių narių arba kelios valstybės narės, kurių gyventojų skaičius sudaro daugiau kaip 35 % Sąjungos gyventojų,
  turi imtis
  priemonių, kurių poveikio mastas tų iniciatyvų organizatoriams yra toks pat. | Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais pratęsiamas maksimalus pritarimo pareiškimų rinkimo laikotarpis toms iniciatyvoms, kurioms pritarimo pareiškimų rinkimas nėra pasibaigęs kilus naujam COVID-19 protrūkiui, dėl kurio
  mažiausiai ketvirtadalis
  valstybių narių arba kelios valstybės narės, kurių gyventojų skaičius sudaro daugiau kaip 35 % Sąjungos gyventojų,
  imasi
  priemonių, kurių poveikio mastas tų iniciatyvų organizatoriams yra toks pat. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais pratęsiamas maksimalus pritarimo pareiškimų rinkimo laikotarpis toms iniciatyvoms, kurioms pritarimo pareiškimų rinkimas nėra pasibaigęs kilus naujam COVID-19 protrūkiui, dėl kurio
  dauguma
  valstybių narių arba kelios valstybės narės, kurių gyventojų skaičius sudaro daugiau kaip 35 % Sąjungos gyventojų,
  turi imtis
  priemonių, kurių poveikio mastas tų iniciatyvų organizatoriams yra toks pat.

Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais pratęsiamas maksimalus pritarimo pareiškimų rinkimo laikotarpis toms iniciatyvoms, kurioms pritarimo pareiškimų rinkimas nėra pasibaigęs kilus naujam COVID-19 protrūkiui, dėl kurio
  mažiausiai ketvirtadalis
  valstybių narių arba kelios valstybės narės, kurių gyventojų skaičius sudaro daugiau kaip 35 % Sąjungos gyventojų,
  imasi
  priemonių, kurių poveikio mastas tų iniciatyvų organizatoriams yra toks pat.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros ir juose nurodomos susijusios iniciatyvos
  bei nauja jų rinkimo laikotarpio pabaigos data. | Pirmoje ir antroje pastraipose nurodytuose įgyvendinimo aktuose nurodomi iniciatyvos, kurių atveju rinkimo laikotarpis pratęsiamas,
  bei nauja jų rinkimo laikotarpio pabaigos data
  , ir penktoje pastraipoje minėto vertinimo rezultatai
  . |
| | Šioje dalyje nurodyti įgyvendinimo aktai priimami laikantis 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros ir juose nurodomos susijusios iniciatyvos
  bei nauja jų rinkimo laikotarpio pabaigos data.

Pirmoje ir antroje pastraipose nurodytuose įgyvendinimo aktuose nurodomi iniciatyvos, kurių atveju rinkimo laikotarpis pratęsiamas,
  bei nauja jų rinkimo laikotarpio pabaigos data
  , ir penktoje pastraipoje minėto vertinimo rezultatai
  .

Šioje dalyje nurodyti įgyvendinimo aktai priimami laikantis 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies 5 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant
  įvertinti, ar
  tenkinamas
  pirmoje ir antroje pastraipose
  nustatytas reikalavimas, valstybės narės Komisijos prašymu pateikia jai informaciją apie priemones, kurių jos ėmėsi arba ketina imtis kovodamos COVID-19 pandemija. | Komisijos prašymu valstybės narės pateikia jai informaciją apie priemones, kurių jos ėmėsi arba ketina imtis reaguodamos į COVID-19 pandemiją arba reaguodamos į naują COVID-19 protrūkį. |
| | Tam, kad būtų galima
  įvertinti, ar
  tenkinami
  pirmoje ir antroje pastraipose
  nustatyti reikalavimai, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi išsamūs tokio vertinimo kriterijai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Siekiant
  įvertinti, ar
  tenkinamas
  pirmoje ir antroje pastraipose
  nustatytas reikalavimas, valstybės narės Komisijos prašymu pateikia jai informaciją apie priemones, kurių jos ėmėsi arba ketina imtis kovodamos COVID-19 pandemija.

Komisijos prašymu valstybės narės pateikia jai informaciją apie priemones, kurių jos ėmėsi arba ketina imtis reaguodamos į COVID-19 pandemiją arba reaguodamos į naują COVID-19 protrūkį.

Tam, kad būtų galima
  įvertinti, ar
  tenkinami
  pirmoje ir antroje pastraipose
  nustatyti reikalavimai, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi išsamūs tokio vertinimo kriterijai
  .

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1)   Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2019/788 14 straipsnio 2 daliai ir 15 straipsnio 1 daliai, tais atvejais, kai dėl priemonių, kurių valstybė narė, kurioje Europos Parlamentas arba Komisija ketina surengti atitinkamai viešąjį svarstymą arba susitikimą su organizatoriais, ėmėsi kovodama su COVID-19 pandemija, toms institucijoms nuo 2020 m. kovo 11 d. tapo sudėtinga surengti tą svarstymą arba susitikimą, jos jį surengia kai tik tai įmanoma padaryti atsižvelgiant į visuomenės sveikatos padėtį atitinkamoje valstybėje narėje. | (1)   Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2019/788 14 straipsnio 2 daliai ir 15 straipsnio 1 daliai, tais atvejais, kai dėl priemonių, kurių valstybė narė, kurioje Europos Parlamentas arba Komisija ketina surengti atitinkamai viešąjį svarstymą arba susitikimą su organizatoriais, ėmėsi kovodama su COVID-19 pandemija, toms institucijoms nuo 2020 m. kovo 11 d. tapo sudėtinga surengti tą svarstymą arba susitikimą, jos jį surengia kai tik tai įmanoma padaryti atsižvelgiant į visuomenės sveikatos padėtį atitinkamoje valstybėje narėje,
  arba tuo atveju, jei organizatoriai sutinka nuotoliniu būdu dalyvauti varstyme arba susitikime, tuomet, kai tik jie gali susitarti su institucijomis dėl jo datos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)   Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2019/788 14 straipsnio 2 daliai ir 15 straipsnio 1 daliai, tais atvejais, kai dėl priemonių, kurių valstybė narė, kurioje Europos Parlamentas arba Komisija ketina surengti atitinkamai viešąjį svarstymą arba susitikimą su organizatoriais, ėmėsi kovodama su COVID-19 pandemija, toms institucijoms nuo 2020 m. kovo 11 d. tapo sudėtinga surengti tą svarstymą arba susitikimą, jos jį surengia kai tik tai įmanoma padaryti atsižvelgiant į visuomenės sveikatos padėtį atitinkamoje valstybėje narėje.

(1)   Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2019/788 14 straipsnio 2 daliai ir 15 straipsnio 1 daliai, tais atvejais, kai dėl priemonių, kurių valstybė narė, kurioje Europos Parlamentas arba Komisija ketina surengti atitinkamai viešąjį svarstymą arba susitikimą su organizatoriais, ėmėsi kovodama su COVID-19 pandemija, toms institucijoms nuo 2020 m. kovo 11 d. tapo sudėtinga surengti tą svarstymą arba susitikimą, jos jį surengia kai tik tai įmanoma padaryti atsižvelgiant į visuomenės sveikatos padėtį atitinkamoje valstybėje narėje,
  arba tuo atveju, jei organizatoriai sutinka nuotoliniu būdu dalyvauti varstyme arba susitikime, tuomet, kai tik jie gali susitarti su institucijomis dėl jo datos
  .

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą.

1

---