# Euroopan unionin C 361/2021

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 361 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta8. syyskuu 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 361

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta8. syyskuu 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euronestin parlamentaarinen edustajakokous |
| 2021/C 361/01 | Päätöslauselma demokraattisten prosessien vahvistamisesta: poliittisten puolueiden, kansalaisyhteiskunnan, oikeudenmukaisen vaaliympäristön sekä vapaiden ja moniarvoisten tiedotusvälineiden rooli | 1 |
| 2021/C 361/02 | Päätöslauselma koulutuksen ja talouden välisistä synergioista EU:n ja itäisen kumppanuuden maissa | 10 |
| 2021/C 361/03 | Päätöslauselma – Kohti energiatehokkuutta, monipuolistamista ja riippumattomuutta – kapasiteettitarpeiden tyydyttäminen Euroopan energiapolitiikan vahvistamista ja itäisen kumppanuuden maiden energiavarmuuteen liittyvien uhkien torjumista varten | 20 |
| 2021/C 361/04 | Päätöslauselma elämänlaadusta, muun muassa vakaista terveydenhuoltojärjestelmistä ja kestävistä eläkeuudistuksista, EU:ssa ja itäisen kumppanuuden maissa | 26 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euronestin parlamentaarinen edustajakokous

2021/C 361/01

Päätöslauselma demokraattisten prosessien vahvistamisesta: poliittisten puolueiden, kansalaisyhteiskunnan, oikeudenmukaisen vaaliympäristön sekä vapaiden ja moniarvoisten tiedotusvälineiden rooli

1

2021/C 361/02

Päätöslauselma koulutuksen ja talouden välisistä synergioista EU:n ja itäisen kumppanuuden maissa

10

2021/C 361/03

Päätöslauselma – Kohti energiatehokkuutta, monipuolistamista ja riippumattomuutta – kapasiteettitarpeiden tyydyttäminen Euroopan energiapolitiikan vahvistamista ja itäisen kumppanuuden maiden energiavarmuuteen liittyvien uhkien torjumista varten

20

2021/C 361/04

Päätöslauselma elämänlaadusta, muun muassa vakaista terveydenhuoltojärjestelmistä ja kestävistä eläkeuudistuksista, EU:ssa ja itäisen kumppanuuden maissa

26

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euronestin parlamentaarinen edustajakokous

| 8.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 361/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 361/1

---

PÄÄTÖSLAUSELMA

demokraattisten prosessien vahvistamisesta: poliittisten puolueiden, kansalaisyhteiskunnan, oikeudenmukaisen vaaliympäristön sekä vapaiden ja moniarvoisten tiedotusvälineiden rooli

(2021/C 361/01)

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS, joka

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 hyväksytyn Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 hyväksytyn Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 24. marraskuuta 2017 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteisen julkilausuman sekä aikaisemmat julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 24. marraskuuta 2017 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteisen julkilausuman sekä aikaisemmat julkilausumat,

| — | ottaa huomioon 3. huhtikuuta 2012 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman kansalaisyhteiskunnan vahvistamisesta itäisissä kumppanuusmaissa, myös hallituksen ja kansalaisyhteiskunnan yhteistyöstä sekä kansalaisyhteiskunnan vaikutusvallan lisäämiseen tähtäävistä aloitteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. huhtikuuta 2012 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman kansalaisyhteiskunnan vahvistamisesta itäisissä kumppanuusmaissa, myös hallituksen ja kansalaisyhteiskunnan yhteistyöstä sekä kansalaisyhteiskunnan vaikutusvallan lisäämiseen tähtäävistä aloitteista,

| — | ottaa huomioon 1. marraskuuta 2017 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman tiedotusvälineiden vapauden ja koskemattomuuden varmistamisesta EU:ssa ja itäisen Euroopan kumppanimaissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. marraskuuta 2017 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman tiedotusvälineiden vapauden ja koskemattomuuden varmistamisesta EU:ssa ja itäisen Euroopan kumppanimaissa,

| — | ottaa huomioon 19. joulukuuta 2019 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman parlamentaarisesta valvonnasta keinona vahvistaa demokratiaa sekä valtiollisten elinten vastuuvelvollisuutta ja tehokkuutta itäisissä kumppanimaissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. joulukuuta 2019 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman parlamentaarisesta valvonnasta keinona vahvistaa demokratiaa sekä valtiollisten elinten vastuuvelvollisuutta ja tehokkuutta itäisissä kumppanimaissa,

| — | ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Euroopan poliittisista puolueista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Euroopan poliittisista puolueista,

| — | ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2004/2003 soveltamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2004/2003 soveltamisesta,

| — | ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman vuoden 2014 Euroopan parlamentin vaalien käytännön järjestelyjen tehostamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman vuoden 2014 Euroopan parlamentin vaalien käytännön järjestelyjen tehostamisesta,

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Euroopan unionin vaalilain uudistuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Euroopan unionin vaalilain uudistuksesta,

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman suosituksista komissiolle demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevän EU:n järjestelmän perustamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman suosituksista komissiolle demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevän EU:n järjestelmän perustamisesta,

| — | ottaa huomioon 21. toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EU:n perusoikeuskirjasta: tiedotusvälineiden vapauden yleiset edellytykset EU:ssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EU:n perusoikeuskirjasta: tiedotusvälineiden vapauden yleiset edellytykset EU:ssa,

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman tiedotusvälineiden moniarvoisuudesta ja vapaudesta Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman tiedotusvälineiden moniarvoisuudesta ja vapaudesta Euroopan unionissa,

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman ulkomaisesta sekaantumisesta vaaleihin ja disinformaatiosta kansallisissa ja eurooppalaisissa demokraattisissa prosesseissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman ulkomaisesta sekaantumisesta vaaleihin ja disinformaatiosta kansallisissa ja eurooppalaisissa demokraattisissa prosesseissa,

| — | ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman tarpeesta luoda eurooppalaisten arvojen väline perusarvoja Euroopan unionissa paikallisella ja kansallisella tasolla edistävien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tukemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman tarpeesta luoda eurooppalaisten arvojen väline perusarvoja Euroopan unionissa paikallisella ja kansallisella tasolla edistävien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tukemiseksi,

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle itäisestä kumppanuudesta ennen kesäkuussa 2020 pidettävää huippukokousta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle itäisestä kumppanuudesta ennen kesäkuussa 2020 pidettävää huippukokousta,

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2017 julkaistun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen valmisteluasiakirjan ”Itäinen kumppanuus – 20 tavoitetta vuodelle 2020 tärkeimpiä prioriteetteja ja konkreettisia tuloksia painottaen”, ja 18. maaliskuuta 2020 annetun yhteisen tiedonannon ”Selviytymiskykyä parantava ja kaikkia hyödyttävä itäinen kumppanuus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2017 julkaistun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen valmisteluasiakirjan ”Itäinen kumppanuus – 20 tavoitetta vuodelle 2020 tärkeimpiä prioriteetteja ja konkreettisia tuloksia painottaen”, ja 18. maaliskuuta 2020 annetun yhteisen tiedonannon ”Selviytymiskykyä parantava ja kaikkia hyödyttävä itäinen kumppanuus”,

| — | ottaa huomioon 11. toukokuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät itäisen kumppanuuden politiikasta vuoden 2020 jälkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. toukokuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät itäisen kumppanuuden politiikasta vuoden 2020 jälkeen,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 18. kesäkuuta 2020 tekemän päätöksen ulkomaista sekaantumista kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvää disinformaatiota käsittelevän erityisvaliokunnan asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 18. kesäkuuta 2020 tekemän päätöksen ulkomaista sekaantumista kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvää disinformaatiota käsittelevän erityisvaliokunnan asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä,

| — | ottaa huomioon EU:n sekä Georgian, Moldovan ja Ukrainan välillä tehdyt assosiaatiosopimukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n sekä Georgian, Moldovan ja Ukrainan välillä tehdyt assosiaatiosopimukset,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Armenian tasavallan välisen kokonaisvaltaisen ja tehostetun kumppanuussopimuksen, joka tuli täysimääräisesti voimaan 1. maaliskuuta 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Armenian tasavallan välisen kokonaisvaltaisen ja tehostetun kumppanuussopimuksen, joka tuli täysimääräisesti voimaan 1. maaliskuuta 2021,

| — | ottaa huomioon asiaankuuluvat Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselmat, mukaan lukien päätöslauselma poliittisten puolueiden hyvistä toimintatavoista (2007), tiedotusvälineiden vapauteen ja toimittajien turvallisuuteen kohdistuvista uhista (2020) ja vähimmäisvaatimusten asettamisesta vaalijärjestelmille vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien varmistamiseksi (2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiaankuuluvat Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen päätöslauselmat, mukaan lukien päätöslauselma poliittisten puolueiden hyvistä toimintatavoista (2007), tiedotusvälineiden vapauteen ja toimittajien turvallisuuteen kohdistuvista uhista (2020) ja vähimmäisvaatimusten asettamisesta vaalijärjestelmille vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien varmistamiseksi (2020),

| A. | katsoo, että demokraattisten prosessien vahvistaminen on edelleen EU:n ja itäisten kumppanimaiden välisen yhteistyön keskeinen tavoite; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että demokraattisten prosessien vahvistaminen on edelleen EU:n ja itäisten kumppanimaiden välisen yhteistyön keskeinen tavoite;

| B. | katsoo, että demokratia, oikeusvaltio ja perusoikeudet ovat erittäin tärkeitä valtiollisten elinten, poliittisten puolueiden, kansalaisyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden moitteettoman toiminnan kannalta kansallisella ja kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että demokratia, oikeusvaltio ja perusoikeudet ovat erittäin tärkeitä valtiollisten elinten, poliittisten puolueiden, kansalaisyhteiskunnan ja tiedotusvälineiden moitteettoman toiminnan kannalta kansallisella ja kansainvälisellä tasolla;

| C. | katsoo, että demokraattisten instituutioiden kohtaamien vaikeuksien ratkaisemiseksi on ehdottomasti kehitettävä ratkaisuja, joilla voidaan vastata maailmanlaajuisesta covid-19-kriisistä aiheutuviin tuleviin haasteisiin; korostaa, että kaikkien hyväksyttyjen toimenpiteiden olisi oltava selkeitä, tarpeellisia ja ehdottoman oikeasuhteisia, erityisesti, kun otetaan huomioon perusvapauksien rajoitukset, joilla voi olla vakavia vaikutuksia poliittiseen elämään, vaaleihin, kansalaisyhteiskuntaan ja tiedotusvälineisiin; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että demokraattisten instituutioiden kohtaamien vaikeuksien ratkaisemiseksi on ehdottomasti kehitettävä ratkaisuja, joilla voidaan vastata maailmanlaajuisesta covid-19-kriisistä aiheutuviin tuleviin haasteisiin; korostaa, että kaikkien hyväksyttyjen toimenpiteiden olisi oltava selkeitä, tarpeellisia ja ehdottoman oikeasuhteisia, erityisesti, kun otetaan huomioon perusvapauksien rajoitukset, joilla voi olla vakavia vaikutuksia poliittiseen elämään, vaaleihin, kansalaisyhteiskuntaan ja tiedotusvälineisiin;

| D. | katsoo, että yhdenvertaisten oikeuksien ja jokaisen ihmisen poliittisen osallistumisoikeuden edistämiseksi ja suojaamiseksi on kehitettävä osallistavia ja kestäviä yhteiskuntia, joissa kaikkien ääni kuuluu; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että yhdenvertaisten oikeuksien ja jokaisen ihmisen poliittisen osallistumisoikeuden edistämiseksi ja suojaamiseksi on kehitettävä osallistavia ja kestäviä yhteiskuntia, joissa kaikkien ääni kuuluu;

| E. | katsoo, että opposition, kansalaisjärjestöjen ja tiedotusvälineiden vapaa ja riippumaton toiminta on oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvan demokraattisen yhteiskunnan kulmakivi; katsoo, että poliittiset puolueet, kansalaisyhteiskunta, oikeudenmukainen vaaliympäristö sekä vapaat ja moniarvoiset tiedotusvälineet ovat demokraattisen prosessin olennaisia osia; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että opposition, kansalaisjärjestöjen ja tiedotusvälineiden vapaa ja riippumaton toiminta on oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvan demokraattisen yhteiskunnan kulmakivi; katsoo, että poliittiset puolueet, kansalaisyhteiskunta, oikeudenmukainen vaaliympäristö sekä vapaat ja moniarvoiset tiedotusvälineet ovat demokraattisen prosessin olennaisia osia;

| F. | katsoo, että demokraattisten arvojen ja periaatteiden näkyvyyden lisääminen ja vastuuvelvollisuuden, avoimuuden ja tiedonsaannin vahvistaminen edellyttävät asianmukaisia toimia EU:n jäsenvaltioilta ja itäisen kumppanuuden mailta, mukaan lukien niiden kansalliset, alueelliset ja paikalliset tasot sekä toimielimet ja virastot; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että demokraattisten arvojen ja periaatteiden näkyvyyden lisääminen ja vastuuvelvollisuuden, avoimuuden ja tiedonsaannin vahvistaminen edellyttävät asianmukaisia toimia EU:n jäsenvaltioilta ja itäisen kumppanuuden mailta, mukaan lukien niiden kansalliset, alueelliset ja paikalliset tasot sekä toimielimet ja virastot;

| G. | katsoo, että itäisen kumppanuuden maiden lainsäädäntövallan vahvistaminen tehokkaan mallin luomiseksi poliittisten puolueiden taloudelliselle avoimuudelle, vankkojen sääntöjen luominen vaalikampanjoiden toteuttamiselle, riippumattomien julkisten tiedotusvälineiden kehittämisen edistäminen sekä kansalaisyhteiskunnan osallistaminen demokraattisiin prosesseihin ovat ratkaisevan tärkeitä toimia, joita Euroopan unionin olisi edelleen tuettava ja jäsenvaltioiden kunnioitettava; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että itäisen kumppanuuden maiden lainsäädäntövallan vahvistaminen tehokkaan mallin luomiseksi poliittisten puolueiden taloudelliselle avoimuudelle, vankkojen sääntöjen luominen vaalikampanjoiden toteuttamiselle, riippumattomien julkisten tiedotusvälineiden kehittämisen edistäminen sekä kansalaisyhteiskunnan osallistaminen demokraattisiin prosesseihin ovat ratkaisevan tärkeitä toimia, joita Euroopan unionin olisi edelleen tuettava ja jäsenvaltioiden kunnioitettava;

| H. | katsoo, että itäisen kumppanuuden maiden ja EU:n jäsenvaltioiden poliittisten järjestelmien tasapainon säilyttäminen asianmukaisen toimielinten välisen valvonnan avulla voi parantaa valtioiden kykyä toimia tehokkaasti vahvistamalla kansainvälistä ja eurooppalaista yhteistyötä, johon kuuluu myös parhaiden käytänteiden ja menetelmien vaihto, sillä yksikään yhteiskunnistamme ei ole immuuni nykyisille yhteisille haasteille, kuten pandemioille, muuttoliikekriiseille, disinformaatiolle tai epäliberaaleille suuntauksille; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että itäisen kumppanuuden maiden ja EU:n jäsenvaltioiden poliittisten järjestelmien tasapainon säilyttäminen asianmukaisen toimielinten välisen valvonnan avulla voi parantaa valtioiden kykyä toimia tehokkaasti vahvistamalla kansainvälistä ja eurooppalaista yhteistyötä, johon kuuluu myös parhaiden käytänteiden ja menetelmien vaihto, sillä yksikään yhteiskunnistamme ei ole immuuni nykyisille yhteisille haasteille, kuten pandemioille, muuttoliikekriiseille, disinformaatiolle tai epäliberaaleille suuntauksille;

| I. | katsoo, että alueellisten ja kansainvälisten järjestöjen, kuten Euroopan neuvoston, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön ja Yhdistyneiden kansakuntien, välisen yhteistyön syventämistä olisi vahvistettava, jotta saadaan aikaan uusia synergioita, estetään mahdolliset demokratiavajeet ja vastataan nykyisiin ja uusiin haasteisiin, kuten covid-19-pandemiaan; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että alueellisten ja kansainvälisten järjestöjen, kuten Euroopan neuvoston, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön ja Yhdistyneiden kansakuntien, välisen yhteistyön syventämistä olisi vahvistettava, jotta saadaan aikaan uusia synergioita, estetään mahdolliset demokratiavajeet ja vastataan nykyisiin ja uusiin haasteisiin, kuten covid-19-pandemiaan;

| J. | katsoo, että demokraattisen osallistumisen tehostaminen – poliittisten puolueiden laajan jäsenyyden ja selkeiden poliittisten ohjelmien, kansalaisyhteiskunnan osallistumista koskevien institutionaalisten mekanismien, riippumattomien ja vastuullisten tiedotusvälineiden ja vakaan vaalijärjestelmän avulla – voi edistää entisestään alhaalta ylöspäin suuntautuvien hallintomallien täytäntöönpanoa ja parantaa hallinnon laatua ja vahvistaa demokraattisten instituutioiden ja prosessien sietokykyä myös ulkoisia häiriöitä vastaan; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että demokraattisen osallistumisen tehostaminen – poliittisten puolueiden laajan jäsenyyden ja selkeiden poliittisten ohjelmien, kansalaisyhteiskunnan osallistumista koskevien institutionaalisten mekanismien, riippumattomien ja vastuullisten tiedotusvälineiden ja vakaan vaalijärjestelmän avulla – voi edistää entisestään alhaalta ylöspäin suuntautuvien hallintomallien täytäntöönpanoa ja parantaa hallinnon laatua ja vahvistaa demokraattisten instituutioiden ja prosessien sietokykyä myös ulkoisia häiriöitä vastaan;

| K. | katsoo, että oppositioedustajia vastaan poliittisin perustein käydyt oikeudenkäynnit, jotka ovat valitettavan pitkäaikainen käytäntö joissakin itäisen kumppanuuden maissa, kyseenalaistavat oikeuslaitoksen riippumattomuuden poliittisesta sekaantumisesta ja heikentävät siten demokraattista prosessia; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että oppositioedustajia vastaan poliittisin perustein käydyt oikeudenkäynnit, jotka ovat valitettavan pitkäaikainen käytäntö joissakin itäisen kumppanuuden maissa, kyseenalaistavat oikeuslaitoksen riippumattomuuden poliittisesta sekaantumisesta ja heikentävät siten demokraattista prosessia;

| L. | katsoo, että joidenkin itäisen kumppanuuden maiden poliittisten puolueiden vahva taloudellinen riippuvuus suurista teollisuusryhmistä eli oligarkeista korostaa, että tarvitaan yksityiskohtaisempaa jäsenmaksujen, julkisen rahoituksen saatavuuden ja kampanjarahoituksen lainsäädäntöä, jotta voidaan torjua korruptoituneen rikollisen toiminnan seurauksena hankittujen varojen vaikutus demokraattisiin prosesseihin; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että joidenkin itäisen kumppanuuden maiden poliittisten puolueiden vahva taloudellinen riippuvuus suurista teollisuusryhmistä eli oligarkeista korostaa, että tarvitaan yksityiskohtaisempaa jäsenmaksujen, julkisen rahoituksen saatavuuden ja kampanjarahoituksen lainsäädäntöä, jotta voidaan torjua korruptoituneen rikollisen toiminnan seurauksena hankittujen varojen vaikutus demokraattisiin prosesseihin;

| M. | katsoo, että joissakin EU:n jäsenvaltioissa vallanjaon monopolisointiin liittyy kielteisiä suuntauksia, jotka antavat aihetta kantaa huolta demokraattisten instituutioiden säilyttämisestä ja vahvistamisesta, vallanjaosta, valvontaperiaatteen soveltamisesta, oikeuslaitoksen ja tiedotusvälineiden riippumattomuudesta sekä kansalaisyhteiskunnan kehittämisestä; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että joissakin EU:n jäsenvaltioissa vallanjaon monopolisointiin liittyy kielteisiä suuntauksia, jotka antavat aihetta kantaa huolta demokraattisten instituutioiden säilyttämisestä ja vahvistamisesta, vallanjaosta, valvontaperiaatteen soveltamisesta, oikeuslaitoksen ja tiedotusvälineiden riippumattomuudesta sekä kansalaisyhteiskunnan kehittämisestä;

| N. | katsoo, että disinformaation torjunta edellyttää ajantasaisen tiedon saatavuutta virallisista lähteistä ja luotettavien lähteiden edistämistä väärän tai harhaanjohtavan sisällön näkyvyyden vähentämiseksi ja haitallisen ja laittoman sisällön poistamiseksi; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että disinformaation torjunta edellyttää ajantasaisen tiedon saatavuutta virallisista lähteistä ja luotettavien lähteiden edistämistä väärän tai harhaanjohtavan sisällön näkyvyyden vähentämiseksi ja haitallisen ja laittoman sisällön poistamiseksi;

| O. | katsoo, että Venäjän federaatio sekaantuu EU:n jäsenvaltioiden ja itäisen kumppanuuden maiden demokraattisiin prosesseihin joko suoraan tai käyttämällä edustajia liike-elämässä, tiedotusvälineissä tai poliittisissa piireissä, mikä uhkaa näiden valtioiden itsemääräämisoikeutta, riippumattomuutta ja turvallisuutta; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että Venäjän federaatio sekaantuu EU:n jäsenvaltioiden ja itäisen kumppanuuden maiden demokraattisiin prosesseihin joko suoraan tai käyttämällä edustajia liike-elämässä, tiedotusvälineissä tai poliittisissa piireissä, mikä uhkaa näiden valtioiden itsemääräämisoikeutta, riippumattomuutta ja turvallisuutta;

| P. | katsoo, että Venäjän federaatio rikkoo edelleen räikeästi Ukrainan ja Georgian itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta heikentäen turvallisuutta, ihmisoikeuksien noudattamista sekä humanitaarista tilannetta ja rikkoen kansainvälisen oikeuden periaatteita ja normeja Georgian miehitetyillä alueilla Abhasiassa ja Tskhinvalin alueella / Etelä-Ossetiassa, laittomasti miehitetyssä Krimin autonomisessa tasavallassa, Sevastopolin kaupungissa ja osissa Donetskin ja Luhanskin alueita Ukrainassa; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että Venäjän federaatio rikkoo edelleen räikeästi Ukrainan ja Georgian itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta heikentäen turvallisuutta, ihmisoikeuksien noudattamista sekä humanitaarista tilannetta ja rikkoen kansainvälisen oikeuden periaatteita ja normeja Georgian miehitetyillä alueilla Abhasiassa ja Tskhinvalin alueella / Etelä-Ossetiassa, laittomasti miehitetyssä Krimin autonomisessa tasavallassa, Sevastopolin kaupungissa ja osissa Donetskin ja Luhanskin alueita Ukrainassa;

| Q. | tuomitsee miehityksen jatkumisen ja toimet Georgian Abhasian ja Tskhinvalin alueen / Etelä-Ossetian tosiasialliseksi liittämiseksi Venäjään, Krimin autonomisen tasavallan liittämispyrkimykset sekä Venäjän federaation meneillään olevan aseellisen hyökkäyksen Ukrainan itäosassa ja kehottaa kansainvälistä yhteisöä tehostamaan toimiaan Georgian ja Ukrainan itsemääräämisoikeuden ja kansainvälisesti tunnustettujen rajojen koskemattomuuden palauttamiseksi; |
| --- | --- |

Q.

tuomitsee miehityksen jatkumisen ja toimet Georgian Abhasian ja Tskhinvalin alueen / Etelä-Ossetian tosiasialliseksi liittämiseksi Venäjään, Krimin autonomisen tasavallan liittämispyrkimykset sekä Venäjän federaation meneillään olevan aseellisen hyökkäyksen Ukrainan itäosassa ja kehottaa kansainvälistä yhteisöä tehostamaan toimiaan Georgian ja Ukrainan itsemääräämisoikeuden ja kansainvälisesti tunnustettujen rajojen koskemattomuuden palauttamiseksi;

| R. | katsoo, että vapauden turvaaminen kotona ja perusarvoja ja oikeuksia ulkomailla suojaavan ulkopolitiikan tukeminen ovat olennaisen tärkeitä toimia, jotta voidaan edistää kansalaisten ja erityisesti nuorten ymmärrystä demokraattisista periaatteista; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että vapauden turvaaminen kotona ja perusarvoja ja oikeuksia ulkomailla suojaavan ulkopolitiikan tukeminen ovat olennaisen tärkeitä toimia, jotta voidaan edistää kansalaisten ja erityisesti nuorten ymmärrystä demokraattisista periaatteista;

| S. | ottaa huomioon, että useat Valko-Venäjän kansalaiset ja kansalaisyhteiskunnan edustajat sekä kansainväliset toimijat ovat määritelleet 9. elokuuta 2020 pidetyt vaalit ”varastetuiksi vaaleiksi”; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että useat Valko-Venäjän kansalaiset ja kansalaisyhteiskunnan edustajat sekä kansainväliset toimijat ovat määritelleet 9. elokuuta 2020 pidetyt vaalit ”varastetuiksi vaaleiksi”;

| T. | ottaa huomioon, että Valko-Venäjän vaalien virallisia tuloksia vastustavia mielenosoituksia on järjestetty kaikkialla maassa; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Valko-Venäjän vaalien virallisia tuloksia vastustavia mielenosoituksia on järjestetty kaikkialla maassa;

Poliittisten puolueiden rooli

| 1. | huomauttaa, että poliittisilla puolueilla on tärkeä rooli yhteiskunnan kaikilla tasoilla – sikäli kuin ne yhdistävät etuja ja mielipiteitä, laativat poliittisia vastauksia poliittisiin ongelmiin ja yhteiskunnallisiin haasteisiin ja kanavoivat ne poliittiseen järjestelmään vaaleilla valittujen edustajien kautta – mikä edistää kaikkien maassa säännöllisesti asuvien kansalaisten ja kansallisuuksien aitoa osallistumista vaalikauden aikana mutta myös kaikilla muilla poliittisen elämän osa-alueilla; korostaa tässä yhteydessä, että useimmissa itäisen kumppanuuden maissa vallitsevaa poliittisen ympäristön epävakautta on käsiteltävä vahvistamalla poliittisten puolueiden roolia demokraattisten normien lujittamiseksi ja kansalaisten luottamuksen lisäämiseksi valtion toimielimiä ja demokraattisia prosesseja kohtaan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa kansallisia parlamentteja vahvistamaan riippumatonta ja puolueetonta oikeuslaitosta sekä hyväksymään avoimeen puoluerahoitukseen tähtäävää lainsäädäntöä erityisesti asettamalla poliittisille puolueille oikeudellinen vastuu olla ottamatta vastaan lahjoituksia tuntemattomista tai rikollisista lähteistä tai lähteistä, jotka pyrkivät vääristämään tai heikentämään demokratiaa, edistämään terrorismia tai synnyttämään sotia ja kansalaiskonflikteja, ja helpottamalla maksetun poliittisen mainonnan ja siitä vastaavan järjestön tunnistamista; korostaa, että poliittinen korruptio tuhoaa kansalaisten luottamuksen valtion toimielimiin, vaaleilla valittuihin edustajiin ja poliittisiin toimijoihin ja heikentää demokraattista valvontajärjestelmää; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa poliittisia puolueita jatkamaan puolueiden sisäisen demokratian lisäämistä ja noudattamaan sukupuolten välisen tasa-arvon periaatetta ja kannustaa niitä lisäämään monimuotoisuuttaan, jotta ne voivat paremmin edustaa palvelemiaan yhteiskuntia, esimerkiksi varmistamalla naisten ja vähemmistöjen paremman edustuksen vaaliluetteloissa ja vaaleilla valittujen jäsenten keskuudessa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa kansallisia viranomaisia antamaan rangaistuksen kaikista äänten ostamisen muodoista sekä hallinnollisten resurssien käytöstä kampanjoinnissa; olisi otettava käyttöön asianmukaiset varoittavat seuraamukset muun muassa rajoittamalla sääntöjä rikkovan kampanjan mahdollisuuksia saada valtion rahoitusta; olisi toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä vihapuheen kaikkien muotojen, väkivaltaan yllyttämisen, valeuutisten ja poliittiseen hyötyyn tähtäävien väärien tietojen torjumiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa kansallisia parlamentteja hyväksymään lainsäädäntöä, jolla taataan parlamentissa ja paikallisvaltuustoissa edustettuina olevien oppositiopuolueiden ja niiden poliittisten ryhmien oikeudet, jotta voidaan seurata ilmaistuja aikeita ja päättäjien toteuttamia toimia; katsoo, että tämä edistää tehtyjen päätösten avoimuutta ja parantaa oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen ja julkisten varojen käytön valvontaa, mikä on tärkeää poliittisen keskustelun ja valtion tarjoamien julkisten palvelujen laadun varmistamiseksi ja auttaa myös varmistamaan opposition asianmukaisen roolin, mukaan lukien sen oikeuden ilmaista poliittisia näkemyksiään ja kantojaan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ilmaisee syvän huolensa tapauksista, jotka liittyvät poliittisesti motivoituneisiin oikeudenkäynteihin oppositiopuolueiden johtajia ja jäseniä sekä niitä vastaan, jotka eivät yhdy hallituksen kantaan itäisen kumppanuuden maissa; kehottaa hallituksia pidättäytymään käyttämästä alisteisia rakenteitaan tai ryhtymästä tällaisiin poliittisesti värittyneisiin oikeustoimiin ja noudattamaan oikeusvaltioperiaatteen korkeimpia vaatimuksia erityisesti, kun kyse on oikeuslaitoksen riippumattomuudesta ja oikeudesta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa kaikkia poliittisten puolueiden edustajia torjumaan poliittisiin toimijoiden kohdistuvaa häirintää kohtelemalla toisiaan – ja myös vastustajiaan – oikeudenmukaisella ja kunnioittavalla tavalla ja turvaamaan sananvapauden, yhdistymisvapauden ja kokoontumisvapauden, mukaan lukien oikeuden rauhanomaiseen mielenosoitukseen, jotta voidaan edistää asiakeskeistä poliittista keskustelua ja lisätä kansalaisten luottamusta demokraattisiin prosesseihin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa Euroopan komissiota tarjoamaan teknistä tukea parlamentaarisen valvonnan vahvistamiseksi kaikissa itäisen kumppanuuden maissa ja EU:n jäsenvaltioissa, jotta voidaan paikata nykyisiä tehokkaiden vastatoimimekanismien puutteita; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa itäisen kumppanuuden maiden viranomaisia luomaan asianmukaiset edellytykset kansalaisyhteiskunnan, keskiluokkien ja pienten ja keskisuurten yritysten laajemmalla osallistumiselle politiikkaan; toteaa kansalaisvalvonnan merkityksen demokraattisten periaatteiden ja arvojen noudattamisessa ja toteuttamisessa sekä korruptoituneiden käytäntöjen, petosten ja eturistiriitojen löytämisessä ja niistä ilmoittamisessa, jotta voidaan pienentää oligarkkien roolia poliittisessa elämässä; kehottaa poliittisia puolueita asettamaan etusijalle työnsä kattavien poliittisten ohjelmien kehittämiseksi ja koko yhteiskunnan laajojen etujen edustamiseksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kannustaa kaikkia poliittisia puolueita luomaan uusia monipuolueisuuden ja yhteistyön muotoja määritelläkseen strategiset tavoitteet maalleen ja alueelleen; painottaa, että poliittisten aatteiden ja näkemysten moninaisuus on ratkaiseva tekijä, jotta parlamentti voi edustaa kaikkia kansalaisia ja toimia heitä varten; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa poliittisia puolueita laatimaan selkeitä ohjelmia, jotka sisältävät konkreettisia poliittisia esityslistoja; korostaa, että yhteiskunnan poliittista kulttuuria voidaan vahvistaa vain toteuttamalla avoimia poliittisia päätöksiä, tarjoamalla poliittista koulutusta kouluissa ja yliopistoissa sekä torjumalla populismia ja radikalismia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kannustaa poliittisia puolueita hyödyntämään digitalisaatiota kommunikoidakseen suoraan yhteiskunnan kanssa ja puuttuakseen jäsenmäärien vähenemiseen, sillä on tarpeen sopeutua pikaisesti uusiin digitaalisiin innovaatioihin, jotka voivat auttaa puolueita saavuttamaan tavoitteensa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että karanteenirajoitusten vuoksi vaalien aikainen kampanjointi olosuhteissa, joissa äänestäjien ja mediaresurssien saatavuus (tärkeimpinä tiedonvälittäjinä ja viestinnässä äänestäjien kanssa) on epätasa-arvoista, sekä kampanjointi sosiaalisten verkostojen kautta voivat olla suuria haasteita; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuomitsee tiedotusvälineisiin liittyvän poliittisten puolueiden vaikutusvallan väärinkäytön niiden oman poliittisen hyödyn vuoksi ja kannustaa niitä tukemaan vapaata ja riippumatonta mediaympäristöä EU:ssa ja itäisen kumppanuuden maissa; tuomitsee veronmaksajien varoilla rahoitettujen julkisten tiedotusvälineiden välineellistämisen poliittisten puolueiden omaksi hyödyksi ja kehottaa media-alan sääntelyviranomaisia harjoittamaan asianmukaista riippumatonta valvontaa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuomitsee sen, että poliittiset puolueet käyttävät väärin sosiaalista mediaa luodakseen väärennettyjä tilejä ja esittääkseen poliittisia kilpailijoitaan, mielipidevaikuttajia, aktivistiryhmiä ja mediayhteisöjä sekä hyökätäkseen poliittisia vastustajia ja kansalaisjärjestöjä vastaan; |
| --- | --- |

15.

Kansalaisyhteiskunnan rooli

| 16. | korostaa vahvan kansalaisyhteiskunnan merkitystä osoituksena demokratian tilasta; kehottaa perustamaan mekanismeja, joilla varmistetaan kansalaisyhteiskunnan riittävä osallistuminen demokraattiseen prosessiin esimerkiksi julkisten kuulemisten ja parlamentaaristen asiantuntijakuulemisten avulla; kehottaa poliittisia puolueita tukemaan kansalaisyhteiskuntaa ja toimimaan siinä avoimesti kaikessa kansalaisten puolesta tehtävässä työssään, jotta voidaan ottaa huomioon erilaiset mielipiteet, vahvistaa demokraattisten uudistusten kansallista valvontaa ja lisätä niiden avoimuutta ja kestävyyttä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että joissakin itäisen kumppanuuden maissa kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on edelleen vastassa haasteita, jotka liittyvät pääasiassa rahoituksen saatavuuteen, valtion sekaantumiseen ja digitalisaation puutteeseen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa, että vireä demokratia tarvitsee vahvan kansalaisyhteiskunnan ja riippumattomia tiedotusvälineitä, jotka voivat tehdä yhteistyötä turvallisessa ympäristössä ja varmistaa julkisten instituutioiden moitteettoman valvonnan, joka johtaa demokraattisessa yhteiskunnassa tarvittavaan keskinäiseen valvontajärjestelmään; kehottaa EU:ta ja sen itäisiä kumppaneita torjumaan kansalaisyhteiskunnan ja riippumattomien tiedotusvälineiden elintilan kaventumista ja varmistamaan, että ne voivat työskennellä vapaina rajoitteista ja ottaa vastuun suotuisten olosuhteiden luomisesta kansalaisjärjestöjen työlle; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuomitsee virkamiesten ja poliitikkojen kansalaisjärjestöihin, aktivisteihin ja ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistamat julkiset hyökkäykset, joihin kuuluu valheiden levittämistä, salaliittoteorioita, demonisointia sekä muita uskottavuuden vähentämiseen tähtääviä keinoja; katsoo, että kaikki pyrkimykset rajoittaa kansalaisyhteiskunnan ryhmien toimintaa lainsäädännöllisesti tällaisen epäliberaalin keskustelun perusteella ovat hyökkäys demokratian perusvapauksia vastaan; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa EU:ta mukauttamaan ja levittämään tietoa selkeästä ja jäsennellystä järjestelmästä avustuksien myöntämiseksi kansalaisjärjestöille – mukaan lukien uusi mekanismi EU:n edustustojen ja asiantuntijaryhmien suorittamaa arviointia varten ja mekanismi eri järjestöjen laajaa osallistumista varten – jossa etusijalle asetetaan demokratian normien parissa työskentelevät kansalaisjärjestöt, jolloin vältetään avustusten myöntäminen hallitusten epävirallisesti asettamille ja rahoittamille kansalaisjärjestöille, sekä kansalaisjärjestöt, jotka työskentelevät covid-19-pandemian kielteisten vaikutusten torjumiseksi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa hallituksia pidättäytymään käyttämästä covid-19-pandemiaa ja siihen reagointia tekosyynä kriittisten äänten hiljentämiselle, opposition tukahduttamiselle tai muutoin demokraattisista normeista tinkimiselle; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa EU:ta ja sen itäisiä kumppaneita ottamaan käyttöön konkreettisia osallistavia mekanismeja, joilla tehdään kansalaisyhteiskunnan, kuten vähemmistöjen ja naisten oikeuksia ajavien järjestöjen ja ihmisoikeuksien puolustajien, kanssa tehdystä yhteistyöstä sekä näiden kuulemisesta normaali osa niiden toimielinten työtä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa avunantajia olemaan keskeyttämättä tukeaan itäisen kumppanuuden maiden kansalaisjärjestöille covid-19-pandemian jälkeisen mahdollisen talouskriisin vuoksi, vaan tarjoamaan kansalaisjärjestöille pitkän aikavälin kestävää rahoitusta; kannustaa yksinkertaistamaan hakumenetelmiä ja avustusvaatimuksia, jotta taloudellista tukea voidaan tarjota sekä suurille ja kokeneille organisaatioille että myös pienemmille alueellisille kansalaisjärjestöille; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kannustaa tarjoamaan rahoitusta kansalaisjärjestöjen paikallisille, alueellisille ja kansainvälisille verkostoille niiden yhteistyön helpottamiseksi, sillä näin ne voivat tehostaa sellaisten hyvien lainsäädännöllisten esimerkkien löytämistä, jotka tarjoavat kansalaisille sosiaalista, taloudellista ja poliittista oikeusturvaa; korostaa, että kansalaisjärjestöillä on myös ratkaiseva rooli hahmoteltaessa kysymyksiä, joilla on välitöntä merkitystä oikeusvaltioperiaatteen noudattamatta jättämisen, sananvapauden loukkaamisen, disinformaation ja petosten kannalta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että valtion on tarjottava avointa apua ruohonjuuritason liikkeiden ja järjestöjen tunnistamiseksi ja tukemiseksi, jotta voidaan edistää sosiaalista muutosta, parantaa yleistä hyvinvointia sekä luoda osallistavampia, tasa-arvoisempia ja kestävämpiä yhteiskuntia; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa EU:ta ja itäisen kumppanuuden maita vahvistamaan tukeaan paikallisviranomaisille, jotta varmistetaan kansalaisten kestävä osallistuminen ja edustus karanteenin aikaisessa päätöksentekoprosessissa, erityisesti käyttämällä verkkoalustoja ja virtuaalisia kuulemismenetelmiä, suunnittelemalla sitoutumisstrategia ja ottamalla käyttöön asianmukaisia vuoropuhelumenetelmiä, joilla tavoitetaan kaikki sidosryhmät ja yhteiskuntaryhmät ja kuunnellaan erityisesti näiden ääntä, näkemyksiä ja innovatiivisia ideoita; korostaa samalla, että on tärkeää olla käyttämättä paikallisviranomaisia ja niiden voimavaroja ennen vaaleja ja niiden aikana painostaakseen kansalaisia päättämään nykyisen hallituspuolueen hyväksi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kannustaa EU:n toimielimiä soveltamaan EU:n olemassa olevia tai tulevia eurooppalaisia arvoja koskevia ohjelmia, kuten perusoikeuksien ja arvojen ohjelmaa, EU:n jäsenvaltioiden lisäksi myös itäisen kumppanuuden maihin ja kansalaisjärjestöihin luomalla ja edistämällä mahdollisia yhteistyömenetelmiä EU:n ja naapurimaiden välillä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa tiedotusvälineiden vapauden merkitystä, minkä mukaisesti kaikilla poliittisilla toimijoilla olisi oltava yhtäläinen pääsy tiedotusvälineisiin, toimituksellinen riippumattomuus olisi varmistettava, yksityisten ja etenkin julkisten lähetystoiminnan harjoittajien ohjelmien olisi katettava eri poliittiset näkökannat moniarvoisesti, puolueettomasti ja syrjimättömästi, ja tiedotusvälineiden omistussuhteiden läpinäkyvyys olisi taattava; |
| --- | --- |

28.

Vapaiden ja moniarvoisten tiedotusvälineiden rooli

| 29. | korostaa tarvetta lisätä tietoisuutta ja kehittää tiedotusvälineiden ja tiedon kriittistä lukutaitoa, joka on välttämätöntä kaikille kansalaisille; mukaan lukien kansallisiin vähemmistöihin kuuluvat henkilöt, joiden on tarve liikkua yhä monimutkaisemmassa mediaympäristössä, jotta estetään tosiasioita ja tapahtumia koskevien käsitysten manipulointi ja ymmärretään uutisten alkuperä, niiden tuottamistapa, tuotannon taustalla olevat intressit sekä tiedon suodattamiseen osallistuvat toimitukselliset, teknologiset ja muut tekijät; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa kansallisia hallituksia ja parlamentteja luomaan ja ylläpitämään turvallisen ympäristön toimittajille ja muille media-alan toimijoille, myös ulkomaisille toimittajille, ja pyrkimään estämään sellaisten erilaisten lakien tai määräysten väärinkäyttö, jotka voivat vaikuttaa tiedotusvälineiden vapauteen – kuten kunnianloukkauksia, terrorismin torjuntaa, kansallista turvallisuutta, yleistä järjestystä, vihapuhetta, jumalanpilkkaa tai muistolakia koskeviin säädöksiin – joita sovelletaan liian usein toimittajien pelottamiseksi ja hiljentämiseksi; korostaa, että toimittajien turvallisuutta edistävien toimenpiteiden käsittelyyn on tärkeää soveltaa sukupuolinäkökohdat huomioon ottavaa lähestymistapaa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tuomitsee jyrkästi kaikenlaisen painostuksen, jota käytetään poliittisiin tarkoituksiin kriittisten tiedotusvälineiden tai riippumattomien toimittajien vaientamiseksi, erityisesti väkivallan, syytetoimet ja kaikenlaisen muun pelottelun; ilmaisee huolensa joidenkin poliitikkojen, oligarkkien ja näiden kätyreiden aiheuttamista uhista tiedotusvälineiden vapaudelle ja moniarvoisuudelle, jotka nämä aiheuttavat ostamalla kaupallisia tiedotusvälineitä ja kaappaamalla julkisia tiedotusvälineitä puolueellisten etujen palvelemiseksi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa hallituksia edistämään avoimuutta ja varmistamaan yleistä etua koskevien tietojen asianmukaisen saatavuuden erityisesti tiedotusvälineille ja valvontaorganisaatioille muun muassa julkaisemalla yleistä etua koskevia tietoja; tuomitsee hallitusten pyrkimykset rajoittaa kohtuuttomasti yleisölle tärkeitä kysymyksiä koskevien tietojen saatavuutta käyttämällä perusteettomia hallinnollisia esteitä; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa itäisen kumppanuuden maita tutkimaan perusteellisesti ja avoimesti toimittajiin ja mediatyöntekijöihin kohdistuvia fyysisiä hyökkäyksiä, uhkia ja verkossa tapahtuvaa häirintää sekä varmistamaan turvallisen työympäristön toimittajille ja mediatyöntekijöille, jotka raportoivat konfliktialueilta, julkisista mielenosoituksista ja vaalien aikana; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tuomitsee mahdollisimman ankarasti toimittajien ja mediatyöntekijöiden poliittiset sieppaukset ja vangitsemiset ja kehottaa vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki itäisen kumppanuuden maissa väärin perustein vangitut toimittajat ja media-alan henkilöstön; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa EU:ta ja sen itäisiä kumppaneita lisäämään tukea – myös taloudellisesti – vapaille ja riippumattomille tiedotusvälineille, jotka toimivat asiantuntevan julkisen keskustelun ja moniarvoisten yhteiskuntien perustana, kun otetaan huomioon kasvavat haasteet ja rahoitusongelmat; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa kansallisia sääntelyviranomaisia varmistamaan yksityisten ja julkisten yritysten täyden avoimuuden, mitä tulee algoritmien, tekoälyn ja automaattisen päätöksenteon käyttöön, sillä näitä ei pitäisi käyttää yleisen mielipiteen manipulointiin, sekä varmistamaan yksityisten tiedotusvälineiden omistuksen täyden avoimuuden ja lisäämään ulkomaisten valtion omistamien tiedotusvälineiden avoimuutta koskevia vaatimuksia; |
| --- | --- |

36.

| 37. | suosittelee, että komissio perustaa innovointiin ja kestävyyteen perustuvan itäisen kumppanuuden mediaklusterin ja tukee sitä; katsoo, että tällainen klusteri vahvistaisi valtioiden rajat ylittävää tiedotustilaa ja vahvistaisi EU:n ja itäisten kumppanimaiden media-alan toimijoiden välistä yhteistuotantoa, jotta voidaan korostaa niiden monimuotoisuutta ja edistää korkeaa laatua erityisesti yleisradioyhtiöissä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toteaa, että maiden olisi kehitettävä digitaalipolitiikkaansa ja -strategiaansa ihmisoikeuksiin perustuvan lähestymistavan mukaisesti noudattaen täysimääräisesti EU:n perusoikeuskirjan ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen asiaa koskevia määräyksiä; |
| --- | --- |

38.

Oikeudenmukaisen vaaliympäristön rooli

| 39. | painottaa, että oikeudenmukaisten, tasa-arvoisten ja avoimien vaalien järjestäminen salaisilla lippuäänestyksillä ja demokraattisiin periaatteisiin perustuen – ja kunnioittaen täysin kansalaisten vaalioikeutta osallistua aktiivisesti tai passiivisesti – on yhä demokraattisen edustuksen ja hyvän ja tehokkaan hallinnon keskeinen edellytys; kehottaa poliittisia toimijoita keskustelemaan ja hyväksymään puolueiden väliseen tukeen ja kansalaisyhteiskunnan kuulemiseen perustuvia vaaliuudistuksia, jotta vaaleille saadaan mahdollisimman laaja tuki; kehottaa EU:n ja itäisen kumppanuuden jäsenvaltioita parantamaan äänestys- ja laskentajärjestelmiään; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa vahvojen parlamenttien merkitystä erityisesti demokratian vahvistamiseen pyrkivissä maissa, jotta voidaan välttää houkute keskittää valtaa erittäin merkittävästi presidentille, mikä lopulta johtaa autoritaaristen suuntausten syntymiseen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa kaikkia itäisen kumppanuuden maita panemaan täytäntöön jäljellä olevat Etyjin/ODIHR:n ja Venetsian komission suositukset ja korjaamaan vaalikehyksessä tai vaalien valmistelussa ja järjestämisessä havaitut puutteet muun muassa kampanjarahoituksessa, opposition vaalihallintoedustuksessa ja riitojenratkaisussa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | suhtautuu myönteisesti Christian Danielssonin nimittämiseen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Charles Michelin henkilökohtaiseksi lähettilääksi EU:n välittämään poliittiseen vuoropuheluun Georgiassa ja kehottaa kaikkia poliittisia voimia sivuuttamaan puolueelliset intressinsä Georgian tulevaisuuden vuoksi, työskentelemään rakentavasti kriisin ratkaisemiseksi kompromissin ja sovittelun hengessä ja olemaan lietsomatta enempää jo valmiiksi tulehtunutta poliittista ilmapiiriä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tuomitsee jyrkästi Valko-Venäjän puutteelliset vuoden 2020 vaalit ja erityisesti tukahduttamistoimet, joita viranomaiset kohdistivat omiin kansalaisiinsa, jotka käyttivät oikeuttaan osoittaa mieltään rauhanomaisesti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palauttaa mieliin EU:n vaatimuksen kunnioittaa Moldovan itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta ja korostaa, että Venäjän asevoimien, taisteluajoneuvojen ja ammusvarastojen ehdoton vetäytyminen Moldovan tasavallan alueilta on ainoa tae konfliktin rauhanomaiselle ratkaisemiselle; korostaa, että 5 + 2 sovittelijan ja tarkkailijan pyytämiä yksipuolisia myönnytyksiä ei voida tehdä Moldovan demokraattisten kansalaisten perustuslaillisten vapauksien ja oikeuksien kustannuksella; toteaa, että Moldovan kansalaisilla on oltava oikeus elää maassa, joka on suojattu syvältä luotaavia turvallisuus-, puolustus- ja hybridiuhkia vastaan, liikkua vapaasti Moldovan alueella ja olla turvassa Tiraspolin separatistielinten tunnustamattomien rakenteiden suorittamilta laittomilta etsinnöiltä ja harkinnanvaraisilta pidätyksiltä, ja katsoo, että tätä on pidettävä ensisijaisena tavoitteena konfliktinratkaisun muihin osiin verrattuna; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tukee EU:n ja monien Euroopan valtioiden päätöstä olla hyväksymättä Valko-Venäjän keskusvaalilautakunnan ilmoittamia vaalituloksia ja olla tunnustamatta Aleksander Lukashenkaa maan lailliseksi presidentiksi hänen toimikautensa päätyttyä; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa Euroopan komissiota, EU:n neuvostoa ja Eurooppa-neuvostoa edistämään kunnianhimoista näkemystä itäisen kumppanuuden tulevaisuudesta ottaen huomioon assosioituneiden kumppaneiden kuten Moldovan tasavallan halukkuuden kehittää edelleen tiiviimpää yhteistyötä EU:n kanssa niiden Euroopan yhdentymiseen liittyvien tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa tarvetta säännellä paremmin sosiaalisessa mediassa toteutettavia digitaalisia ja tietoon perustuvia sekä käyttäjien segmentointia ja profilointia hyödyntäviä vaalikampanjoita – erityisesti pimeää mainontaa mahdollisille äänestäjille suunnatuilla foorumeilla – avoimuuden ja tietosuojan varmistamiseksi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | on syvästi huolissaan siitä, että valtioiden vaaliprosessiin puututaan jatkuvasti ulkoisesti tarkoituksena vaikuttaa julkiseen keskusteluun ja vaikuttaa äänestäjien mieltymyksiin; katsoo, että tilanne edellyttää asianmukaisia ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä; kehottaa siksi vahvistamaan EU:n toimielinten, sen jäsenvaltioiden ja itäisen kumppanuuden maiden pyrkimyksiä torjua tietoisesti järjestettyjä disinformaatiokampanjoita ja kyberhyökkäyksiä, joita usein toteuttavat kolmannet maat suoraan tai joita niiden viranomaiset tukevat välillisesti; huomauttaa tässä yhteydessä Venäjän ja Kiinan tukemista viimeaikaisista covid-19-pandemian syihin ja vaikutuksiin liittyvistä disinformaatiokampanjoista; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa kansallisia parlamentteja pidättäytymään vaalilainsäädäntöön tehtävistä muutoksista alle vuotta ennen vaaleja tai ottamaan muutokset käyttöön vain kriittisissä tilanteissa kaikkien poliittisten toimijoiden ja yhteiskunnan laajan yksimielisyyden perusteella; |
| --- | --- |

49.

| 50. | EU:n kehitysyhteistyölle kaikkien sen halukkaiden ja assosioituneiden kumppaneiden kanssa asetetun tavoitteen mukaisesti – kuten kehityspolitiikkaa käsittelevässä eurooppalaisessa konsensuksessa ja vuoden 2015 muutossuunnitelmassa todetaan – ja edellyttäen, että Moldovan lähentäminen EU:n ohjelmiin, toimintapolitiikkoihin ja normeihin vaikuttaa osallistavan demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen laatuun, ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin, hyvään hallintotapaan, toimivaan markkinatalouteen ja kestävään kehitykseen, Euroopan unioni harkitsee Moldovan kutsumista mukaan uusiin poliittisiin alueisiin ja painopistealoihin, kuten EU:n maaseudun kehittämispolitiikkaan ja Leader-rahoitusohjelmaan; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa hallituksia ja viranomaisia edistämään vaaliuudistuksia vapaiden, oikeudenmukaisten, kilpailuun perustuvien ja avoimien vaalien varmistamiseksi ja noudattamaan vaalimenettelyissä, erityisesti hyväksyttäessä vaalilainsäädäntöä ja puolueiden rahoitusta koskevia lainsäädäntömuutoksia, täysimääräisesti kansainvälisiä standardeja, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyjin) suosituksia sekä Venetsian komission lausuntoja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | suhtautuu myönteisesti riippumattomien kansainvälisten vaalitarkkailuvaltuuskuntien lähettämiseen säännöllisesti itäisen kumppanuuden maihin, jotta voidaan tukea instituutioiden vahvistamismenettelyä, vaalimenettelyjä ja demokraattista vastuuvelvollisuutta; |
| --- | --- |

52.

| 53. | toteaa, että päätökset vaalien tai kansanäänestysten järjestämisestä tai lykkäämisestä pandemiatilanteessa olisi tehtävä vasta, kun on huolellisesti arvioitu molempien skenaarioiden hyödyt ja haitat ja kuultu vaaliprosessin eri sidosryhmiä sekä kansanterveyden ja turvallisuuden varmistamisesta vastaavia viranomaisia; |
| --- | --- |

53.

| 54. | tuomitsee jyrkästi Venäjän federaation Ukrainan ja Georgian sekä Moldovan tilapäisesti miehitetyillä alueilla järjestämät laittomat äänestykset ja niin kutsutut vaalit ja kehottaa kaikkia kansainvälisiä ja Euroopan unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita pidättäytymään kaikenlaisesta äänestysten, kansanäänestysten ja ”vaaleilla valittujen” henkilöiden legitimiteetin tunnustamisesta Krimin alueella, Luhanskin ja Donetskin alueella sekä Georgiassa Abhasian ja Tskhinvalin alueella / Etelä-Ossetiassa; toteaa, että Moldovan kansalaisilla on oltava oikeus liikkua vapaasti maassaan ilman laittomia tarkastuksia, elää ilman henkeen kohdistuvia uhkia ja olla turvassa Tiraspolin separatistielinten tunnustamattomien rakenteiden suorittamilta laittomilta etsinnöiltä ja harkinnanvaraisilta pidätyksiltä, ja katsoo, että tätä on pidettävä ensisijaisena tavoitteena konfliktinratkaisun muihin osiin verrattuna; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentille, neuvostolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan naapuruuspolitiikasta ja laajentumisneuvotteluista vastaavalle komission jäsenelle sekä EU:n jäsenvaltioiden ja itäisen kumppanuuden maiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

55.

---

| 8.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 361/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 361/10

---

PÄÄTÖSLAUSELMA

koulutuksen ja talouden välisistä synergioista EU:n ja itäisen kumppanuuden maissa

(2021/C 361/02)

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS, joka

| — | ottaa huomioon itäisen naapuruuden politiikan kehittämisen vuodesta 2004 ja sen itäisen kumppanuuden osan vuodesta 2009 lähtien ja erityisesti komission kertomukset sen toteuttamisessa saavutetusta edistymisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon itäisen naapuruuden politiikan kehittämisen vuodesta 2004 ja sen itäisen kumppanuuden osan vuodesta 2009 lähtien ja erityisesti komission kertomukset sen toteuttamisessa saavutetusta edistymisestä,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 5 ja 6 artiklan sekä 145–149 artiklan (IX osasto – Työllisyys) ja 166 ja 165 artiklan (XII osasto – Koulutus, ammatillinen koulutus, nuoriso ja urheilu), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 5 ja 6 artiklan sekä 145–149 artiklan (IX osasto – Työllisyys) ja 166 ja 165 artiklan (XII osasto – Koulutus, ammatillinen koulutus, nuoriso ja urheilu),

| — | ottaa huomioon EU:n ja Georgian (1), EU:n ja Moldovan (2) sekä EU:n ja Ukrainan (3) väliset assosiaatiosopimukset, mukaan lukien pitkälle menevät ja laaja-alaiset vapaakauppa-alueet, EU:n ja Armenian (4) välinen kokonaisvaltaisen ja tehostetun kumppanuussopimuksen sekä EU:n ja Azerbaidžanin (5) välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Georgian (1), EU:n ja Moldovan (2) sekä EU:n ja Ukrainan (3) väliset assosiaatiosopimukset, mukaan lukien pitkälle menevät ja laaja-alaiset vapaakauppa-alueet, EU:n ja Armenian (4) välinen kokonaisvaltaisen ja tehostetun kumppanuussopimuksen sekä EU:n ja Azerbaidžanin (5) välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen,

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan (jota on viimeksi muutettu 26. kesäkuuta 2018) (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan (jota on viimeksi muutettu 26. kesäkuuta 2018) (6),

| — | ottaa huomioon komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon 9. kesäkuuta 2017 esitetyn yhteisen valmisteluasiakirjan ”Itäinen kumppanuus – 20 tavoitetta vuodelle 2020 tärkeimpiä prioriteetteja ja konkreettisia tuloksia painottaen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon 9. kesäkuuta 2017 esitetyn yhteisen valmisteluasiakirjan ”Itäinen kumppanuus – 20 tavoitetta vuodelle 2020 tärkeimpiä prioriteetteja ja konkreettisia tuloksia painottaen”,

| — | ottaa huomioon Euroopan komission ja komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 18. maaliskuuta 2020 antaman yhteisen tiedonannon ”Itäisen kumppanuuden politiikka vuoden 2020 jälkeen: Selviytymiskykyä parantava ja kaikkia hyödyttävä itäinen kumppanuus” ja neuvoston 11. toukokuuta 2020 antamat päätelmät itäisen kumppanuuden politiikasta vuoden 2020 jälkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission ja komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 18. maaliskuuta 2020 antaman yhteisen tiedonannon ”Itäisen kumppanuuden politiikka vuoden 2020 jälkeen: Selviytymiskykyä parantava ja kaikkia hyödyttävä itäinen kumppanuus” ja neuvoston 11. toukokuuta 2020 antamat päätelmät itäisen kumppanuuden politiikasta vuoden 2020 jälkeen,

| — | ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2020 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen puhemiehistön viestin 18. kesäkuuta 2020 pidetystä itäisen kumppanuuden johtajien videokonferenssista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2020 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen puhemiehistön viestin 18. kesäkuuta 2020 pidetystä itäisen kumppanuuden johtajien videokonferenssista,

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle itäisestä kumppanuudesta kesäkuun 2020 huippukokousta (7) edeltävänä aikana, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle itäisestä kumppanuudesta kesäkuun 2020 huippukokousta (7) edeltävänä aikana,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Charles Michelin huomautukset, jotka hän esitti 18. kesäkuuta 2020 pidetyn itäisen kumppanuuden johtajien videokonferenssin jälkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Charles Michelin huomautukset, jotka hän esitti 18. kesäkuuta 2020 pidetyn itäisen kumppanuuden johtajien videokonferenssin jälkeen,

| — | ottaa huomioon EU:n ja itäisten kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten konferenssin toimintasuunnitelman vuosille 2018–2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja itäisten kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten konferenssin toimintasuunnitelman vuosille 2018–2020,

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2019 Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen antaman päätöslauselman innovoinnista koulutuksessa ja koulutusuudistuksissa EU:ssa ja itäisen kumppanuuden maissa: haasteet ja mahdollisuudet (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2019 Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen antaman päätöslauselman innovoinnista koulutuksessa ja koulutusuudistuksissa EU:ssa ja itäisen kumppanuuden maissa: haasteet ja mahdollisuudet (8),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen huippukokouksessa 25. syyskuuta 2015 hyväksytyn kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja erityisesti kestävän kehityksen tavoitteen 4, joka koskee kaikille avoimen, tasa-arvoisen ja laadukkaan koulutuksen sekä elinikäisten oppimismahdollisuuksien takaamista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen huippukokouksessa 25. syyskuuta 2015 hyväksytyn kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja erityisesti kestävän kehityksen tavoitteen 4, joka koskee kaikille avoimen, tasa-arvoisen ja laadukkaan koulutuksen sekä elinikäisten oppimismahdollisuuksien takaamista,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, josta Euroopan parlamentti, neuvosto ja Euroopan komissio antoivat julistuksen Göteborgissa 17. marraskuuta 2017 pidetyssä oikeudenmukaisia työpaikkoja ja kasvua käsitelleessä sosiaalialan huippukokouksessa, ja erityisesti ensimmäisen pilarin, jonka mukaan jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja osallistavaan opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat täysipainoisen osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, josta Euroopan parlamentti, neuvosto ja Euroopan komissio antoivat julistuksen Göteborgissa 17. marraskuuta 2017 pidetyssä oikeudenmukaisia työpaikkoja ja kasvua käsitelleessä sosiaalialan huippukokouksessa, ja erityisesti ensimmäisen pilarin, jonka mukaan jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja osallistavaan opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat täysipainoisen osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä,

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1288/2013 unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus+ (9)” perustamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1288/2013 unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus+ (9)” perustamisesta,

| — | ottaa huomioon 22. maaliskuuta 2016 Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen antaman päätöslauselman ammattipätevyyden, työkokemuksen ja korkeakoulututkintotodistusten vastavuoroisesta tunnustamisesta Bolognan prosessin puitteissa (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. maaliskuuta 2016 Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen antaman päätöslauselman ammattipätevyyden, työkokemuksen ja korkeakoulututkintotodistusten vastavuoroisesta tunnustamisesta Bolognan prosessin puitteissa (10),

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2016 päivätyn Euroopan uutta osaamisohjelmaa koskevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Analytical underpinning for a New Skills Agenda for Europe”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2016 päivätyn Euroopan uutta osaamisohjelmaa koskevan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Analytical underpinning for a New Skills Agenda for Europe”,

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle: vahvistetaan yhdessä inhimillistä pääomaa, työllistettävyyttä ja kilpailukykyä” (COM(2016) 381), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle: vahvistetaan yhdessä inhimillistä pääomaa, työllistettävyyttä ja kilpailukykyä” (COM(2016) 381),

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Koulutuksen parantaminen ja nykyaikaistaminen” (COM(2016) 941), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Koulutuksen parantaminen ja nykyaikaistaminen” (COM(2016) 941),

| — | ottaa huomioon 17. tammikuuta 2018 annetun komission tiedonannon digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmasta (COM(2018) 22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. tammikuuta 2018 annetun komission tiedonannon digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmasta (COM(2018) 22),

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmasta 2021–2027: Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan (COM(2020) 624), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmasta 2021–2027: Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan (COM(2020) 624),

| — | ottaa huomioon 17. tammikuuta 2018 annetun komission ehdotuksen neuvoston suositukseksi yhteisten arvojen, osallistavan koulutuksen ja opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisestä (COM(2018) 23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. tammikuuta 2018 annetun komission ehdotuksen neuvoston suositukseksi yhteisten arvojen, osallistavan koulutuksen ja opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisestä (COM(2018) 23),

| — | ottaa huomioon 17. tammikuuta 2018 annetun komission ehdotuksen neuvoston suositukseksi elinikäisen oppimisen avaintaidoista (COM(2018) 24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. tammikuuta 2018 annetun komission ehdotuksen neuvoston suositukseksi elinikäisen oppimisen avaintaidoista (COM(2018) 24),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Nuoriso-, koulutus- ja kulttuuripolitiikan rooli vahvemman Euroopan rakentamisessa” (COM(2018) 268), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Nuoriso-, koulutus- ja kulttuuripolitiikan rooli vahvemman Euroopan rakentamisessa” (COM(2018) 268),

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä (COM(2020) 625), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä (COM(2020) 625),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä (11),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisen korkeakoulutusalueen (EHEA) ministerikokouksen jälkeen 19. marraskuuta 2020 annetun Rooman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisen korkeakoulutusalueen (EHEA) ministerikokouksen jälkeen 19. marraskuuta 2020 annetun Rooman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman koulutuksesta digitaalisella aikakaudella: EU:n politiikan laatimista koskevat haasteet, mahdollisuudet ja kokemukset (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman koulutuksesta digitaalisella aikakaudella: EU:n politiikan laatimista koskevat haasteet, mahdollisuudet ja kokemukset (12),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010) 2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010) 2020),

| — | ottaa huomioon 5. toukokuuta 2020 annetun jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoja koskevan Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ehdotuksesta neuvoston päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. toukokuuta 2020 annetun jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoja koskevan Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ehdotuksesta neuvoston päätökseksi,

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmasta 2021–2027: Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan” (COM(2020) 624), joka perustuu vuosien 2018–2020 digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmasta 2021–2027: Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan” (COM(2020) 624), joka perustuu vuosien 2018–2020 digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmaan,

| — | ottaa huomioon 25. kesäkuuta 1958 julkaistun Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen työmarkkinoilla ja ammatinharjoittamisen yhteydessä tapahtuvasta syrjinnästä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. kesäkuuta 1958 julkaistun Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen työmarkkinoilla ja ammatinharjoittamisen yhteydessä tapahtuvasta syrjinnästä,

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 1975 julkaistun Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen henkilöstöhallinnon kehittämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 1975 julkaistun Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen henkilöstöhallinnon kehittämisestä,

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2020 annetun komission ehdotuksen neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (COM(2020) 70) sekä tätä ehdotusta koskevat 5. toukokuuta 2020 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ja 10. heinäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselman (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2020 annetun komission ehdotuksen neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (COM(2020) 70) sekä tätä ehdotusta koskevat 5. toukokuuta 2020 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ja 10. heinäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselman (13),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon Euroopan uudesta teollisuusstrategiasta (COM(2020) 102), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon Euroopan uudesta teollisuusstrategiasta (COM(2020) 102),

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan h-hetki: Korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020) 456), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan h-hetki: Korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020) 456),

| — | ottaa huomioon 21. heinäkuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät ja 23. heinäkuuta 2020 annetun parlamentin päätöslauselman 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn Eurooppa-neuvoston ylimääräisen kokouksen päätelmistä (14) sekä 10.–11. joulukuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. heinäkuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät ja 23. heinäkuuta 2020 annetun parlamentin päätöslauselman 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn Eurooppa-neuvoston ylimääräisen kokouksen päätelmistä (14) sekä 10.–11. joulukuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen makrotaloudellisen rahoitusavun toteutuksesta kolmansille maille vuonna 2019 (COM(2020) 296), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen makrotaloudellisen rahoitusavun toteutuksesta kolmansille maille vuonna 2019 (COM(2020) 296),

| — | ottaa huomioon Euroopan investointipankin vuoden 2018 vuosikertomuksen, jossa käsitellään itäisen kumppanuuden teknisen avun rahastoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan investointipankin vuoden 2018 vuosikertomuksen, jossa käsitellään itäisen kumppanuuden teknisen avun rahastoa,

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2018 annetun komission ehdotuksen ”Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta vuosiksi 2021–2027” (COM(2018) 434), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2018 annetun komission ehdotuksen ”Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta vuosiksi 2021–2027” (COM(2018) 434),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, jossa kiinnitetään erityistä huomiota ympäristö-, energia- ja ilmastokumppanuuksien varmistamiseen itäisen kumppanuuden valtioiden kanssa (COM(2019) 640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, jossa kiinnitetään erityistä huomiota ympäristö-, energia- ja ilmastokumppanuuksien varmistamiseen itäisen kumppanuuden valtioiden kanssa (COM(2019) 640),

| — | ottaa huomioon 26. syyskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1601 Euroopan kestävän kehityksen rahaston (EKKR), EKKR-takuun ja EKKR-takuurahaston perustamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. syyskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1601 Euroopan kestävän kehityksen rahaston (EKKR), EKKR-takuun ja EKKR-takuurahaston perustamisesta,

| — | ottaa huomioon 28. toukokuuta 2020 Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetun komission ehdotuksen elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (COM(2020) 408), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. toukokuuta 2020 Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetun komission ehdotuksen elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (COM(2020) 408),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2015 tehdyn Pariisin ilmastosopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2015 tehdyn Pariisin ilmastosopimuksen,

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2021 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle ”Yhtenä rintamana covid-19-virusta vastaan”, erityisesti sen varmistamiseksi, että itäisen kumppanuuden maat saavat osan EU:n varmistamista 2,3 miljardista rokoteannoksesta (COM(2021) 35), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2021 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle ”Yhtenä rintamana covid-19-virusta vastaan”, erityisesti sen varmistamiseksi, että itäisen kumppanuuden maat saavat osan EU:n varmistamista 2,3 miljardista rokoteannoksesta (COM(2021) 35),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon pk-yritysstrategiasta kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten (COM(2020) 103), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon pk-yritysstrategiasta kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten (COM(2020) 103),

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman ulkomaisesta sekaantumisesta vaaleihin ja disinformaatiosta kansallisissa ja eurooppalaisissa demokraattisissa prosesseissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman ulkomaisesta sekaantumisesta vaaleihin ja disinformaatiosta kansallisissa ja eurooppalaisissa demokraattisissa prosesseissa,

| — | ottaa huomioon 19. syyskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Euroopan muistiperinnön merkityksestä Euroopan tulevaisuudelle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. syyskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Euroopan muistiperinnön merkityksestä Euroopan tulevaisuudelle,

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon uutta kiertotaloutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (COM(2020) 98), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon uutta kiertotaloutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (COM(2020) 98),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) (2009/C 119/02), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) (2009/C 119/02),

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston välisen sopimuksen EU:n terveysalan toimintaohjelmaa (EU4Health) koskevasta väliaikaisesta sopimuksesta kaudeksi 2021–2027 (COM(2020) 405), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston välisen sopimuksen EU:n terveysalan toimintaohjelmaa (EU4Health) koskevasta väliaikaisesta sopimuksesta kaudeksi 2021–2027 (COM(2020) 405),

| A. | toteaa, että vuonna 2009 yhteisenä poliittisena aloitteena käynnistetyllä itäisellä kumppanuudella pyritään syventämään ja vahvistamaan EU:n, sen jäsenvaltioiden ja sen kuuden itäisen naapurimaan (Armenia, Azerbaidžan, Valko-Venäjä, Georgia, Moldova ja Ukraina) välisiä suhteita; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että vuonna 2009 yhteisenä poliittisena aloitteena käynnistetyllä itäisellä kumppanuudella pyritään syventämään ja vahvistamaan EU:n, sen jäsenvaltioiden ja sen kuuden itäisen naapurimaan (Armenia, Azerbaidžan, Valko-Venäjä, Georgia, Moldova ja Ukraina) välisiä suhteita;

| B. | katsoo, että itäisen kumppanuuden hankkeessa toteutetut yhteiset toimet ovat jo saaneet aikaan huomattavia ja konkreettisia etuja Euroopan kansalaisille, muun muassa edistämällä kauppaa, liikkuvuutta, talouskehitystä ja ihmisten välisiä yhteyksiä ja parantamalla elämänlaatua; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että itäisen kumppanuuden hankkeessa toteutetut yhteiset toimet ovat jo saaneet aikaan huomattavia ja konkreettisia etuja Euroopan kansalaisille, muun muassa edistämällä kauppaa, liikkuvuutta, talouskehitystä ja ihmisten välisiä yhteyksiä ja parantamalla elämänlaatua;

| C. | toteaa, että komission ja komission varapuheenjohtajan sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan esittämässä itäistä kumppanuutta vuoden 2020 jälkeen käsittelevässä strategiassa korostetaan, että on tärkeää vakauttaa kestävä kehitys, joka saavutetaan investoimalla talouden nykyaikaistamiseen ja jossa keskitytään erityisesti nuorisoon ja työttömyyteen hyvinvoinnin lisäämiseksi kaikkialla Euroopassa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että komission ja komission varapuheenjohtajan sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan esittämässä itäistä kumppanuutta vuoden 2020 jälkeen käsittelevässä strategiassa korostetaan, että on tärkeää vakauttaa kestävä kehitys, joka saavutetaan investoimalla talouden nykyaikaistamiseen ja jossa keskitytään erityisesti nuorisoon ja työttömyyteen hyvinvoinnin lisäämiseksi kaikkialla Euroopassa;

| D. | toteaa, että kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevassa EU:n strategiassa (JOIN(2016) 29) sitoudutaan tukemaan vilkasta kulttuuri- ja sosiaalista vaihtoa EU:n ja sen itäisten kumppaneiden välillä, jotta saadaan mukaan yhtä lailla kansalaiset, valtiolliset toimijat kuin kulttuurialan toimijatkin, vahvistetaan kansalaisyhteiskuntaa ja lisätään taloudellisia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevassa EU:n strategiassa (JOIN(2016) 29) sitoudutaan tukemaan vilkasta kulttuuri- ja sosiaalista vaihtoa EU:n ja sen itäisten kumppaneiden välillä, jotta saadaan mukaan yhtä lailla kansalaiset, valtiolliset toimijat kuin kulttuurialan toimijatkin, vahvistetaan kansalaisyhteiskuntaa ja lisätään taloudellisia mahdollisuuksia;

| E. | toteaa, että oikeus koulutukseen on vahvistettu ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 26 artiklassa, Euroopan unionin perusoikeuskirjan 14 artiklassa ja Euroopan neuvoston ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan yleissopimuksen pöytäkirjan 2 artiklassa, joka koskee oikeutta koulutukseen; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että oikeus koulutukseen on vahvistettu ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 26 artiklassa, Euroopan unionin perusoikeuskirjan 14 artiklassa ja Euroopan neuvoston ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan yleissopimuksen pöytäkirjan 2 artiklassa, joka koskee oikeutta koulutukseen;

| F. | toteaa, että ihmisoikeudet ja perusvapaudet ovat olennainen osa kaikkia itäisen kumppanuuden keskeisiä yhteistyöaloja ja että kullekin maalle on määritetty erityisiä painopisteitä; katsoo, että vähemmistöjen, myös hlbti-henkilöiden, ihmisoikeuksien suojelu kaikentyyppiseltä suvaitsemattomuudelta ja syrjinnältä liittyy suoraan siihen, onko väestölle tarjolla laadukasta koulutusta; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että ihmisoikeudet ja perusvapaudet ovat olennainen osa kaikkia itäisen kumppanuuden keskeisiä yhteistyöaloja ja että kullekin maalle on määritetty erityisiä painopisteitä; katsoo, että vähemmistöjen, myös hlbti-henkilöiden, ihmisoikeuksien suojelu kaikentyyppiseltä suvaitsemattomuudelta ja syrjinnältä liittyy suoraan siihen, onko väestölle tarjolla laadukasta koulutusta;

| G. | toteaa, että oikeus tehdä työtä ja harjoittaa vapaasti valittua tai hyväksyttyä ammattia on perusoikeus, joka on vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjan 15 artiklassa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että oikeus tehdä työtä ja harjoittaa vapaasti valittua tai hyväksyttyä ammattia on perusoikeus, joka on vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjan 15 artiklassa;

| H. | katsoo, että jäsenvaltioiden olisi pidettävä talouspolitiikkaansa ja työllisyyden edistämistä yhteisenä etuna ja että niiden olisi sovitettava toimensa yhteen neuvostossa tämän mukaisesti; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että jäsenvaltioiden olisi pidettävä talouspolitiikkaansa ja työllisyyden edistämistä yhteisenä etuna ja että niiden olisi sovitettava toimensa yhteen neuvostossa tämän mukaisesti;

| I. | toteaa, että EU pyrkii yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa noudattamaan koordinoitua Euroopan työllisyysstrategiaa, rohkaisemaan niiden välistä yhteistyötä ja tukemaan ja arvioimaan niiden toimia esimerkiksi talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson, työllisyyttä koskevien suuntaviivojen ja kansallisten politiikkojen seurannan avulla yhteistä työllisyysraporttia, kansallisia uudistusohjelmia ja maakohtaisia suosituksia käyttämällä; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että EU pyrkii yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa noudattamaan koordinoitua Euroopan työllisyysstrategiaa, rohkaisemaan niiden välistä yhteistyötä ja tukemaan ja arvioimaan niiden toimia esimerkiksi talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson, työllisyyttä koskevien suuntaviivojen ja kansallisten politiikkojen seurannan avulla yhteistä työllisyysraporttia, kansallisia uudistusohjelmia ja maakohtaisia suosituksia käyttämällä;

| J. | toteaa, että EU:n on edistettävä laadukasta koulutusta, ammatillista koulutusta ja nuorisopolitiikkaa sekä kaikkien mahdollisuuksia koulutukseen kannustamalla jäsenvaltioita ja tarvittaessa tukemalla, koordinoimalla ja täydentämällä niiden toimia; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että EU:n on edistettävä laadukasta koulutusta, ammatillista koulutusta ja nuorisopolitiikkaa sekä kaikkien mahdollisuuksia koulutukseen kannustamalla jäsenvaltioita ja tarvittaessa tukemalla, koordinoimalla ja täydentämällä niiden toimia;

| K. | toteaa, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa, jonka neuvosto, parlamentti ja komissio hyväksyivät 16. marraskuuta 2017, korostetaan koulutuksen, elinikäisen oppimisen ja yhtäläisten mahdollisuuksien tärkeyttä sukupuolesta, rodusta tai etnisestä alkuperästä, uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumatta sekä painotetaan aktiivisen tuen merkitystä työllistymisen ja oikeudenmukaisten työolojen saavuttamisessa ja erityisesti tuodaan esiin nuorten oikeus täydennyskoulutukseen, oppisopimuskoulutukseen, harjoitteluun tai tasokkaaseen työtarjoukseen neljän kuukauden kuluessa työttömäksi jäämisestä tai koulutuksen päättämisestä sekä tähdennetään, että lapsilla on oikeus kohtuuhintaiseen varhaiskasvatukseen; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa, jonka neuvosto, parlamentti ja komissio hyväksyivät 16. marraskuuta 2017, korostetaan koulutuksen, elinikäisen oppimisen ja yhtäläisten mahdollisuuksien tärkeyttä sukupuolesta, rodusta tai etnisestä alkuperästä, uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumatta sekä painotetaan aktiivisen tuen merkitystä työllistymisen ja oikeudenmukaisten työolojen saavuttamisessa ja erityisesti tuodaan esiin nuorten oikeus täydennyskoulutukseen, oppisopimuskoulutukseen, harjoitteluun tai tasokkaaseen työtarjoukseen neljän kuukauden kuluessa työttömäksi jäämisestä tai koulutuksen päättämisestä sekä tähdennetään, että lapsilla on oikeus kohtuuhintaiseen varhaiskasvatukseen;

| L. | toteaa, että komissio on ehdottanut eurooppalaisen koulutusalueen mahdollistavien puitteiden luomista, jotta voidaan jatkaa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) toteuttamista ja jotta osallistujamaat voivat edelleen vaihtaa parhaita käytäntöjä, oppia toisiltaan, kerätä ja levittää tietoa ja edistää koulutuspolitiikan kansallisia ja alueellisia uudistuksia; toteaa, että eurooppalaisen koulutusyhteistyön uusien puitteiden olisi lisäksi perustuttava elinikäisen oppimisen lähestymistapaan, jossa tarkastellaan tuloksia varhaislapsuudesta aikuiskoulutukseen ja korkea-asteen koulutukseen ja joka kattaa oppimisen kaikilla aloilla ja kaikissa muodoissa (virallinen, epävirallinen ja arkioppiminen); |
| --- | --- |

L.

toteaa, että komissio on ehdottanut eurooppalaisen koulutusalueen mahdollistavien puitteiden luomista, jotta voidaan jatkaa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) toteuttamista ja jotta osallistujamaat voivat edelleen vaihtaa parhaita käytäntöjä, oppia toisiltaan, kerätä ja levittää tietoa ja edistää koulutuspolitiikan kansallisia ja alueellisia uudistuksia; toteaa, että eurooppalaisen koulutusyhteistyön uusien puitteiden olisi lisäksi perustuttava elinikäisen oppimisen lähestymistapaan, jossa tarkastellaan tuloksia varhaislapsuudesta aikuiskoulutukseen ja korkea-asteen koulutukseen ja joka kattaa oppimisen kaikilla aloilla ja kaikissa muodoissa (virallinen, epävirallinen ja arkioppiminen);

| M. | toteaa, että komissio laatii parhaillaan ehdotusta neuvoston suositukseksi verkko- ja etäopiskelusta perus- ja keskiasteen koulutuksessa ja pyrkii löytämään EU:n laajuisen yhteisymmärryksen siitä, miten etäopiskelusta, verkko-opiskelusta ja yhdistelmäoppimisesta tehdään tehokasta, osallistavaa ja sitouttavaa vuoden 2021 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että komissio laatii parhaillaan ehdotusta neuvoston suositukseksi verkko- ja etäopiskelusta perus- ja keskiasteen koulutuksessa ja pyrkii löytämään EU:n laajuisen yhteisymmärryksen siitä, miten etäopiskelusta, verkko-opiskelusta ja yhdistelmäoppimisesta tehdään tehokasta, osallistavaa ja sitouttavaa vuoden 2021 loppuun mennessä;

| N. | toteaa, että parhaillaan valmistellaan neuvoston suositusta koulutuksen onnistumisen mahdollistavista tekijöistä vuoteen 2022 mennessä; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että parhaillaan valmistellaan neuvoston suositusta koulutuksen onnistumisen mahdollistavista tekijöistä vuoteen 2022 mennessä;

| O. | toteaa, että covid-19-kriisin vuoksi on siirrytty ennennäkemättömän nopeasti ja laajamittaisesti verkko-oppimiseen, -koulutukseen ja etätyömenetelmiin, joissa tarvitaan innovatiivisia etäoppimisratkaisuja ja jotka ovat edistäneet pitkän aikavälin digitaalista muutosta, ja katsoo, että teknologian saatavuudessa olevat suuret erot voivat osaltaan lisätä opiskelijoiden ja työntekijöiden välisiä taitoeroja; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että covid-19-kriisin vuoksi on siirrytty ennennäkemättömän nopeasti ja laajamittaisesti verkko-oppimiseen, -koulutukseen ja etätyömenetelmiin, joissa tarvitaan innovatiivisia etäoppimisratkaisuja ja jotka ovat edistäneet pitkän aikavälin digitaalista muutosta, ja katsoo, että teknologian saatavuudessa olevat suuret erot voivat osaltaan lisätä opiskelijoiden ja työntekijöiden välisiä taitoeroja;

| P. | toteaa, että kasvua, työllisyyttä, sosiaalista tasa-arvoa ja osallistamista koskevassa Eurooppa 2020 -strategiassa korostetaan, että EU:n jäsenvaltioiden on tärkeää lisätä investointejaan koulutuspolitiikkaan kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että kasvua, työllisyyttä, sosiaalista tasa-arvoa ja osallistamista koskevassa Eurooppa 2020 -strategiassa korostetaan, että EU:n jäsenvaltioiden on tärkeää lisätä investointejaan koulutuspolitiikkaan kaikilla tasoilla;

| Q. | toteaa, että komissio laatii parhaillaan ehdotusta neuvoston suositukseksi digitaalisten taitojen koulutustarjonnan parantamisesta ja tekee yhteistyötä elinkeinoelämän kanssa osaamistarpeiden tunnistamiseksi ja päivittämiseksi niiden ilmaantuessa; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että komissio laatii parhaillaan ehdotusta neuvoston suositukseksi digitaalisten taitojen koulutustarjonnan parantamisesta ja tekee yhteistyötä elinkeinoelämän kanssa osaamistarpeiden tunnistamiseksi ja päivittämiseksi niiden ilmaantuessa;

| R. | toteaa, että akateemisten ja ammatillisten oppilaitosten tarjoamien tutkintojen ja työmarkkinoiden nopeasti muuttuvien vaatimusten – joita ovat viime vuosina leimanneet tieto- ja viestintätekniikan ja koko palvelualan kehittyminen – välinen epätasapaino on edelleen suuri haaste joillekin jäsenvaltiolle ja vielä suurempi haaste itäisille kumppaneille; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että akateemisten ja ammatillisten oppilaitosten tarjoamien tutkintojen ja työmarkkinoiden nopeasti muuttuvien vaatimusten – joita ovat viime vuosina leimanneet tieto- ja viestintätekniikan ja koko palvelualan kehittyminen – välinen epätasapaino on edelleen suuri haaste joillekin jäsenvaltiolle ja vielä suurempi haaste itäisille kumppaneille;

| S. | toteaa, että kansallisesti, alueellisesti ja paikallisesti toteutettavat säännölliset ja merkittävät kuulemis- ja yhteistyötoimet, joihin otetaan mukaan sidosryhmät, kuten koulutuslaitokset, kansalaisjärjestöt, yritykset, työmarkkinaosapuolet, työvoimatoimistot ja nuoret itse, ovat keskeisiä tämän epätasapainon pienentämisessä; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että kansallisesti, alueellisesti ja paikallisesti toteutettavat säännölliset ja merkittävät kuulemis- ja yhteistyötoimet, joihin otetaan mukaan sidosryhmät, kuten koulutuslaitokset, kansalaisjärjestöt, yritykset, työmarkkinaosapuolet, työvoimatoimistot ja nuoret itse, ovat keskeisiä tämän epätasapainon pienentämisessä;

| T. | toteaa, että foorumi neljä (liikkuvuus ja ihmisten väliset yhteydet) pyrkii – itäisen kumppanuuden tarkistetun monenvälisen rakenteen puitteissa – lisäämään itäisen kumppanuuden maiden osallistumista EU:n ohjelmiin koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin kaltaisilla aloilla ja tehostamaan yhteistyötä koulutusviranomaisten, korkeakoulujen, koulujen ja tutkimuslaitosten välillä sekä lisäämään tietämystä ja edistämään parhaiden käytäntöjen vaihtoa näillä aloilla; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että foorumi neljä (liikkuvuus ja ihmisten väliset yhteydet) pyrkii – itäisen kumppanuuden tarkistetun monenvälisen rakenteen puitteissa – lisäämään itäisen kumppanuuden maiden osallistumista EU:n ohjelmiin koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin kaltaisilla aloilla ja tehostamaan yhteistyötä koulutusviranomaisten, korkeakoulujen, koulujen ja tutkimuslaitosten välillä sekä lisäämään tietämystä ja edistämään parhaiden käytäntöjen vaihtoa näillä aloilla;

| U. | toteaa, että EU:n, sen jäsenvaltioiden ja sen itäisten kumppaneiden on puolustettava kansalaistensa oikeuksia laadukkaaseen koulutukseen ja oppisopimuskoulutukseen ja laadukkaisiin harjoittelupaikkoihin sekä oikeudenmukaisiin mahdollisuuksiin osallisuutta edistävillä työmarkkinoilla, jotta ne voivat puolestaan edistää Euroopan talouden kilpailukykyä ja kestävyyttä; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että EU:n, sen jäsenvaltioiden ja sen itäisten kumppaneiden on puolustettava kansalaistensa oikeuksia laadukkaaseen koulutukseen ja oppisopimuskoulutukseen ja laadukkaisiin harjoittelupaikkoihin sekä oikeudenmukaisiin mahdollisuuksiin osallisuutta edistävillä työmarkkinoilla, jotta ne voivat puolestaan edistää Euroopan talouden kilpailukykyä ja kestävyyttä;

| V. | toteaa, että uusi osaamisohjelma on viisivuotinen suunnitelma, jonka avulla EU:n kansalaiset voivat kehittää uusia ja parempia taitoja ja ottaa ne käyttöön, jotta he työllistyvät laadukkaisiin työpaikkoihin ja siten vahvistavat kestävää kilpailukykyä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti; toteaa, että asialistalla varmistetaan myös yhtäläiset mahdollisuudet ja pannaan täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ensimmäinen periaate (koulutukseen pääsy ja elinikäinen oppiminen kaikille kaikkialla unionissa) ja edistetään häiriönsietokykyä, jotta jäsenvaltiot pystyvät reagoimaan kriiseihin covid-19-pandemian aikana saatujen kokemusten perusteella; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että uusi osaamisohjelma on viisivuotinen suunnitelma, jonka avulla EU:n kansalaiset voivat kehittää uusia ja parempia taitoja ja ottaa ne käyttöön, jotta he työllistyvät laadukkaisiin työpaikkoihin ja siten vahvistavat kestävää kilpailukykyä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti; toteaa, että asialistalla varmistetaan myös yhtäläiset mahdollisuudet ja pannaan täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ensimmäinen periaate (koulutukseen pääsy ja elinikäinen oppiminen kaikille kaikkialla unionissa) ja edistetään häiriönsietokykyä, jotta jäsenvaltiot pystyvät reagoimaan kriiseihin covid-19-pandemian aikana saatujen kokemusten perusteella;

| W. | toteaa, että covid-19-pandemia on vahingoittanut Euroopan perheitä, työntekijöitä ja yrityksiä ja että siksi on löydettävä täysin uusi ratkaisu; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että covid-19-pandemia on vahingoittanut Euroopan perheitä, työntekijöitä ja yrityksiä ja että siksi on löydettävä täysin uusi ratkaisu;

| X. | toteaa, että EU:n ammatillisessa koulutuksessa tarjottavaa osaamista on muutettava, jotta varmistetaan ihmisten hyvinvointi vihreiden ja digitaalisten siirtymien aikana ja EU:n toipuminen covid-19-pandemian sosioekonomisista seurauksista; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että EU:n ammatillisessa koulutuksessa tarjottavaa osaamista on muutettava, jotta varmistetaan ihmisten hyvinvointi vihreiden ja digitaalisten siirtymien aikana ja EU:n toipuminen covid-19-pandemian sosioekonomisista seurauksista;

| Y. | toteaa, että on olennaisen tärkeää, että jäsenvaltiot ja sen itäisten kumppanien hallitukset arvioivat nykyisen työvoimansa osaamisvajetta ja sen jälkeen investoivat voimakkaasti sen kuromiseen umpeen; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että on olennaisen tärkeää, että jäsenvaltiot ja sen itäisten kumppanien hallitukset arvioivat nykyisen työvoimansa osaamisvajetta ja sen jälkeen investoivat voimakkaasti sen kuromiseen umpeen;

| Z. | toteaa, että elpymisen on perustuttava Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, Euroopan digitaalistrategiaan ja Euroopan uuteen teollisuusstrategiaan, jotta jäsenvaltioiden taloudet toipuvat covid-19-kriisistä vahvempina, häiriönsietokykyisempinä, kestävämpinä ja kilpailukykyisempinä ja jotta ne voivat johtaa vihreän ja digitaalisen siirtymän tielle kohti ilmastoneutraaliutta ja digitaalista johtajuutta; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että elpymisen on perustuttava Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, Euroopan digitaalistrategiaan ja Euroopan uuteen teollisuusstrategiaan, jotta jäsenvaltioiden taloudet toipuvat covid-19-kriisistä vahvempina, häiriönsietokykyisempinä, kestävämpinä ja kilpailukykyisempinä ja jotta ne voivat johtaa vihreän ja digitaalisen siirtymän tielle kohti ilmastoneutraaliutta ja digitaalista johtajuutta;

| 1. | muistuttaa, että 24. marraskuuta 2017 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteisessä julkilausumassa painotettiin, että osallistujien on sitouduttava vahvaan yhteistyöhön kaikkien kumppaneiden kanssa koulutus-, tutkimus- ja innovaatiojärjestelmien nykyaikaistamiseksi sekä kiinnitettävä huomiota nuorten tukemiseen ja heidän vaikutusmahdollisuuksiensa lisäämiseen; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että 24. marraskuuta 2017 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteisessä julkilausumassa painotettiin, että osallistujien on sitouduttava vahvaan yhteistyöhön kaikkien kumppaneiden kanssa koulutus-, tutkimus- ja innovaatiojärjestelmien nykyaikaistamiseksi sekä kiinnitettävä huomiota nuorten tukemiseen ja heidän vaikutusmahdollisuuksiensa lisäämiseen;

| 2. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita tavoittelemaan yhdessä häiriönsietokykyisiä, kestäviä ja integroituja talouksia eli lisäämään niiden investointeja ihmisiin, painottaen erityisesti nuoria, ja yhdistämään koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin paremmin elinkeinoelämän tarpeisiin; |
| --- | --- |

2.

kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita tavoittelemaan yhdessä häiriönsietokykyisiä, kestäviä ja integroituja talouksia eli lisäämään niiden investointeja ihmisiin, painottaen erityisesti nuoria, ja yhdistämään koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin paremmin elinkeinoelämän tarpeisiin;

| 3. | vaatii EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita tehostamaan toimiaan neljän yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi niiden painopisteiden mukaisesti, jotka on vahvistettu ET 2020 -ohjelmassa ja joita kehitetään edelleen eurooppalaisen koulutusalueen mahdollistavien puitteiden mukaisesti: tehdään elinikäisestä oppimisesta ja liikkuvuudesta totta, parannetaan koulutuksen laatua ja tehokkuutta, edistetään tasavertaisuutta, demokraattisia arvoja, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja aktiivista kansalaisuutta sekä lisätään luovuutta ja innovointia, mukaan lukien yrittäjyyttä, kaikilla koulutusasteilla; |
| --- | --- |

3.

vaatii EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita tehostamaan toimiaan neljän yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi niiden painopisteiden mukaisesti, jotka on vahvistettu ET 2020 -ohjelmassa ja joita kehitetään edelleen eurooppalaisen koulutusalueen mahdollistavien puitteiden mukaisesti: tehdään elinikäisestä oppimisesta ja liikkuvuudesta totta, parannetaan koulutuksen laatua ja tehokkuutta, edistetään tasavertaisuutta, demokraattisia arvoja, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja aktiivista kansalaisuutta sekä lisätään luovuutta ja innovointia, mukaan lukien yrittäjyyttä, kaikilla koulutusasteilla;

| 4. | painottaa, että kaikilla eurooppalaisilla olisi oltava mahdollisuus osallistua houkutteleviin, innovatiivisiin ja osallistaviin sekä laadukkaisiin elinikäisen oppimisen ohjelmiin – yksi peruste tälle on taitojen vanheneminen aiempaa nopeammin – joiden avulla parannetaan oppijoiden onnistumismahdollisuuksia ja luodaan perusta aktiiviselle kansalaisuudelle, sosiaaliselle liikkuvuudelle ja tasapuolisemmalle yhteiskunnalle; |
| --- | --- |

4.

painottaa, että kaikilla eurooppalaisilla olisi oltava mahdollisuus osallistua houkutteleviin, innovatiivisiin ja osallistaviin sekä laadukkaisiin elinikäisen oppimisen ohjelmiin – yksi peruste tälle on taitojen vanheneminen aiempaa nopeammin – joiden avulla parannetaan oppijoiden onnistumismahdollisuuksia ja luodaan perusta aktiiviselle kansalaisuudelle, sosiaaliselle liikkuvuudelle ja tasapuolisemmalle yhteiskunnalle;

| 5. | korostaa, että hyvin kalibroidut koulutus- ja elinikäisen oppimisen politiikat ovat keskeisiä työvoiman taitojen ja talouden tarpeiden yhteensovittamisessa ja että työmarkkinoilla aidosti tarvittavia taitoja omaavilla ihmisillä on väistämättä paremmat työllistymismahdollisuudet; huomauttaa, että kaikille saatavilla olevan laadukkaan koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen rooli on keskeinen aikuiskoulutuksessa ja taitojen oppimisessa osana elinikäisen oppimisen lähestymistapaa; korostaa, että yhteistyö koulutuksen, yritysten ja työvoiman kehittämisestä vastaavien johtajien kanssa on keskeistä luotaessa puitteita sille, miten maat voivat paremmin sovittaa yhteen koulutusjärjestelmät ja paikallisten työmarkkinoiden tarpeet; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että hyvin kalibroidut koulutus- ja elinikäisen oppimisen politiikat ovat keskeisiä työvoiman taitojen ja talouden tarpeiden yhteensovittamisessa ja että työmarkkinoilla aidosti tarvittavia taitoja omaavilla ihmisillä on väistämättä paremmat työllistymismahdollisuudet; huomauttaa, että kaikille saatavilla olevan laadukkaan koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen rooli on keskeinen aikuiskoulutuksessa ja taitojen oppimisessa osana elinikäisen oppimisen lähestymistapaa; korostaa, että yhteistyö koulutuksen, yritysten ja työvoiman kehittämisestä vastaavien johtajien kanssa on keskeistä luotaessa puitteita sille, miten maat voivat paremmin sovittaa yhteen koulutusjärjestelmät ja paikallisten työmarkkinoiden tarpeet;

| 6. | korostaa, että on tärkeää jatkaa Euroopan naapuruusvälineen (ENI) toteuttamista uudella NDICI-välineellä ja osoittaa vähintään 19,2 miljardia euroa itäisten naapurimaiden hankkeille vuosina 2021–2027; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että on tärkeää jatkaa Euroopan naapuruusvälineen (ENI) toteuttamista uudella NDICI-välineellä ja osoittaa vähintään 19,2 miljardia euroa itäisten naapurimaiden hankkeille vuosina 2021–2027;

| 7. | painottaa, että koulutusuudistuksia on edistettävä huolellisesti panemalla täytäntöön keskeisiä ohjelmia, kuten Erasmus+, Luova Eurooppa ja Horisontti Eurooppa, jotta estetään koulutusjärjestelmien ja työmarkkinoiden kysynnän väliset tulevat puutteet itäisen kumppanuuden valtioissa; |
| --- | --- |

7.

painottaa, että koulutusuudistuksia on edistettävä huolellisesti panemalla täytäntöön keskeisiä ohjelmia, kuten Erasmus+, Luova Eurooppa ja Horisontti Eurooppa, jotta estetään koulutusjärjestelmien ja työmarkkinoiden kysynnän väliset tulevat puutteet itäisen kumppanuuden valtioissa;

| 8. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita vahvistamaan ihmisten välisiä yhteyksiä ja tunnustamaan rajat ylittävän liikkuvuuden tärkeys itäisen kumppanuuden foorumi neljän ”Liikkuvuus ja ihmisten väliset yhteydet” -ohjelmassa; |
| --- | --- |

8.

kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita vahvistamaan ihmisten välisiä yhteyksiä ja tunnustamaan rajat ylittävän liikkuvuuden tärkeys itäisen kumppanuuden foorumi neljän ”Liikkuvuus ja ihmisten väliset yhteydet” -ohjelmassa;

| 9. | korostaa, että on tärkeää edistää monenvälisyyttä, strategisia painopisteitä ja sellaisten ilmastonmuutosta koskevien keskeisten kansainvälisten sitoumusten ja tavoitteiden saavuttamista, kuten kestävän kehityksen tavoitteet, Agenda 2030 ja Pariisin sopimus; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että on tärkeää edistää monenvälisyyttä, strategisia painopisteitä ja sellaisten ilmastonmuutosta koskevien keskeisten kansainvälisten sitoumusten ja tavoitteiden saavuttamista, kuten kestävän kehityksen tavoitteet, Agenda 2030 ja Pariisin sopimus;

| 10. | pitää valitettavana odotuksia siitä, että koulutusalan digitaaliteknologiat lisäävät yleisesti talouden ja koulutuksen välistä synergiaa tai että koulutuslaitosten tekemät tieto- ja viestintätekniikkainvestoinnit tuottavat merkittäviä yhtenäisyyttä lisääviä tuloksia; painottaa, että tieto- ja viestintätekniikat on sisällytettävä opetus- ja oppimisprosesseihin ja että koulutusta on muokattava tietämyksen välittämisestä tietämyksen yhteiskehittämiseen; tämän olisi katettava monia muutoksia, mukaan lukien kouluille ja opettajille olisi annettava enemmän itsemääräämisoikeutta; olisi otettava käyttöön uusia oppimisen hybridimuotoja sekä uudistettava olennaisesti oppimistulosten arviointia ja samalla asetettava henkilökohtainen oppiminen aina etusijalle, sillä koulujen tarjoamaa läsnäoloa ei voida jäljentää verkossa; |
| --- | --- |

10.

pitää valitettavana odotuksia siitä, että koulutusalan digitaaliteknologiat lisäävät yleisesti talouden ja koulutuksen välistä synergiaa tai että koulutuslaitosten tekemät tieto- ja viestintätekniikkainvestoinnit tuottavat merkittäviä yhtenäisyyttä lisääviä tuloksia; painottaa, että tieto- ja viestintätekniikat on sisällytettävä opetus- ja oppimisprosesseihin ja että koulutusta on muokattava tietämyksen välittämisestä tietämyksen yhteiskehittämiseen; tämän olisi katettava monia muutoksia, mukaan lukien kouluille ja opettajille olisi annettava enemmän itsemääräämisoikeutta; olisi otettava käyttöön uusia oppimisen hybridimuotoja sekä uudistettava olennaisesti oppimistulosten arviointia ja samalla asetettava henkilökohtainen oppiminen aina etusijalle, sillä koulujen tarjoamaa läsnäoloa ei voida jäljentää verkossa;

| 11. | korostaa, että itäisen kumppanuuden maiden on parannettava koulutusjärjestelmiensä laatua erityisesti kouluttamalla opettajia uudelleen ja nykyaikaistamalla koulutusjärjestelmiänsä, jotta ne soveltuvat digitaaliaikaan; antaa tunnustusta Georgialle siitä, että se näyttää tässä asiassa esimerkkiä vuosille 2018–2023 laaditun koulutuksen uudistussuunnitelmansa ansiosta, jonka tavoitteena on sovittaa Georgian koulutusjärjestelmä eurooppalaisiin normeihin ja jossa painotetaan erityisesti keskiasteen kouluja ja ammatillisia koulutuskeskuksia; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että itäisen kumppanuuden maiden on parannettava koulutusjärjestelmiensä laatua erityisesti kouluttamalla opettajia uudelleen ja nykyaikaistamalla koulutusjärjestelmiänsä, jotta ne soveltuvat digitaaliaikaan; antaa tunnustusta Georgialle siitä, että se näyttää tässä asiassa esimerkkiä vuosille 2018–2023 laaditun koulutuksen uudistussuunnitelmansa ansiosta, jonka tavoitteena on sovittaa Georgian koulutusjärjestelmä eurooppalaisiin normeihin ja jossa painotetaan erityisesti keskiasteen kouluja ja ammatillisia koulutuskeskuksia;

| 12. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita tehostamaan strategioitaan ja lisäämään investointejaan koulutusjärjestelmiin, jotta voidaan tarjota tehokasta, esteetöntä ja osallistavaa koulutusta, mukaan lukien ammatillista koulutusta, elinikäisen oppimisen ohjelmia, täydennyskoulutusta ja uudelleenkoulutusta, erityisesti keskittymällä tuloksia tuottavan tuen tarjoamiseen työntekijöille ja työttömille sekä hyödyntämällä kaikkia tieto- ja viestintäteknologian tarjoamia mahdollisuuksia sekä painottamalla kiertotalouden etuja samalla huomioiden digitaaliset ja vihreän kehityksen osaamisvaatimukset; |
| --- | --- |

12.

kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita tehostamaan strategioitaan ja lisäämään investointejaan koulutusjärjestelmiin, jotta voidaan tarjota tehokasta, esteetöntä ja osallistavaa koulutusta, mukaan lukien ammatillista koulutusta, elinikäisen oppimisen ohjelmia, täydennyskoulutusta ja uudelleenkoulutusta, erityisesti keskittymällä tuloksia tuottavan tuen tarjoamiseen työntekijöille ja työttömille sekä hyödyntämällä kaikkia tieto- ja viestintäteknologian tarjoamia mahdollisuuksia sekä painottamalla kiertotalouden etuja samalla huomioiden digitaaliset ja vihreän kehityksen osaamisvaatimukset;

| 13. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita pyrkimään näihin tavoitteisiin tarjoamalla parempia infrastruktuureja, yhteyksiä ja digitaalisia laitteita, kouluttamalla opettajia teknologian käyttämisessä ja digitaalisten menetelmien soveltamisessa sekä edistämällä korkealaatuista oppimissisältöä, käyttäjäystävällisiä työkaluja ja turvallisia alustoja, joissa otetaan huomioon yksityisyys ja eettiset normit ja vahvistetaan kyberuhkien sietokykyä; |
| --- | --- |

13.

kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita pyrkimään näihin tavoitteisiin tarjoamalla parempia infrastruktuureja, yhteyksiä ja digitaalisia laitteita, kouluttamalla opettajia teknologian käyttämisessä ja digitaalisten menetelmien soveltamisessa sekä edistämällä korkealaatuista oppimissisältöä, käyttäjäystävällisiä työkaluja ja turvallisia alustoja, joissa otetaan huomioon yksityisyys ja eettiset normit ja vahvistetaan kyberuhkien sietokykyä;

| 14. | huomauttaa, että koulutuksen ja oppimisen liikkuvuuden avulla kehitetään sellaisia keskeisiä taitoja ja kokemuksia, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä osallistuttaessa aktiivisesti työmarkkinoille ja yhteiskuntaan yleisesti, ja tähdentää, että tutkintotodistusten vastavuoroinen tunnustaminen on tärkeää, jotta liikkuvuutta voidaan lisätä; painottaa tässä yhteydessä, että Erasmus+ (2014–2020) – EU:n lippulaivaohjelma koulutuksen, nuorison ja urheilun alalla – on ollut ET 2020 -strategian keskeinen edistävä tekijä tarjoamalla yli neljälle miljoonalle eurooppalaiselle mahdollisuuden opiskella, osallistua harjoitteluihin ja hankkia kokemusta ulkomailla ja tehdä näin elinikäisen oppimisen periaatteesta totta; kehottaa komissiota tutkimaan, miten voidaan lisätä itäisen kumppanuuden maiden nuorten opiskelijoiden ja työntekijöiden osallistumista EU:n liikkuvuushankkeisiin ja myös vapaaehtoistoimintaan; |
| --- | --- |

14.

huomauttaa, että koulutuksen ja oppimisen liikkuvuuden avulla kehitetään sellaisia keskeisiä taitoja ja kokemuksia, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä osallistuttaessa aktiivisesti työmarkkinoille ja yhteiskuntaan yleisesti, ja tähdentää, että tutkintotodistusten vastavuoroinen tunnustaminen on tärkeää, jotta liikkuvuutta voidaan lisätä; painottaa tässä yhteydessä, että Erasmus+ (2014–2020) – EU:n lippulaivaohjelma koulutuksen, nuorison ja urheilun alalla – on ollut ET 2020 -strategian keskeinen edistävä tekijä tarjoamalla yli neljälle miljoonalle eurooppalaiselle mahdollisuuden opiskella, osallistua harjoitteluihin ja hankkia kokemusta ulkomailla ja tehdä näin elinikäisen oppimisen periaatteesta totta; kehottaa komissiota tutkimaan, miten voidaan lisätä itäisen kumppanuuden maiden nuorten opiskelijoiden ja työntekijöiden osallistumista EU:n liikkuvuushankkeisiin ja myös vapaaehtoistoimintaan;

| 15. | huomauttaa, että Erasmus+ -ohjelman väliarvioinnissa tuotiin esiin, että liikkuvuus on vaikuttanut myönteisesti oppijoiden luottamukseen, riippumattomuuteen, yhteiskunnalliseen integroitumiseen ja heidän myöhempään integroitumiseensa työmarkkinoille ja että se on edistänyt eurooppalaisen identiteetin syntymistä; korostaa, että on tärkeää lisätä ihmisten välisiä yhteyksiä, keskinäistä oppimista jäsenvaltioiden ja sen itäisten kumppaneiden kansalaisten välillä sekä lisätä keskinäistä kulttuurivaihtoa, joka saavutetaan hyödyntämällä Erasmus+ -ohjelmaa laajemmin; |
| --- | --- |

15.

huomauttaa, että Erasmus+ -ohjelman väliarvioinnissa tuotiin esiin, että liikkuvuus on vaikuttanut myönteisesti oppijoiden luottamukseen, riippumattomuuteen, yhteiskunnalliseen integroitumiseen ja heidän myöhempään integroitumiseensa työmarkkinoille ja että se on edistänyt eurooppalaisen identiteetin syntymistä; korostaa, että on tärkeää lisätä ihmisten välisiä yhteyksiä, keskinäistä oppimista jäsenvaltioiden ja sen itäisten kumppaneiden kansalaisten välillä sekä lisätä keskinäistä kulttuurivaihtoa, joka saavutetaan hyödyntämällä Erasmus+ -ohjelmaa laajemmin;

| 16. | huomauttaa, että liittymistä valmistelevan tukivälineen on tarjottava taloudellisen tuen lisäksi myös selkeät puitteet sosiaali-, työllisyys- ja työmarkkinoille integroitumista koskeville politiikoille, jotta voidaan valmistella kumppaneita tulevaa Euroopan unionin jäsenyyttä varten ja tukea niiden liittymisprosessia; |
| --- | --- |

16.

huomauttaa, että liittymistä valmistelevan tukivälineen on tarjottava taloudellisen tuen lisäksi myös selkeät puitteet sosiaali-, työllisyys- ja työmarkkinoille integroitumista koskeville politiikoille, jotta voidaan valmistella kumppaneita tulevaa Euroopan unionin jäsenyyttä varten ja tukea niiden liittymisprosessia;

| 17. | painottaa, että globalisoituneissa koulutus- ja työympäristöissä on tärkeää, että nuoret voivat hyödyntää kaikkia oppimismahdollisuuksia parhaalla mahdollisella tavalla kaikkialla Euroopassa; suhtautuu siksi myönteisesti komission ehdotukseen, jonka mukaan Erasmus+ -ohjelman vuosille 2021–2027 vahvistetun seuraajaohjelman – Erasmus – talousarvio kaksinkertaistetaan 30 miljardiin euroon ja että siinä kiinnitetään enemmän huomiota niiden henkilöiden osallistamiseen, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

17.

painottaa, että globalisoituneissa koulutus- ja työympäristöissä on tärkeää, että nuoret voivat hyödyntää kaikkia oppimismahdollisuuksia parhaalla mahdollisella tavalla kaikkialla Euroopassa; suhtautuu siksi myönteisesti komission ehdotukseen, jonka mukaan Erasmus+ -ohjelman vuosille 2021–2027 vahvistetun seuraajaohjelman – Erasmus – talousarvio kaksinkertaistetaan 30 miljardiin euroon ja että siinä kiinnitetään enemmän huomiota niiden henkilöiden osallistamiseen, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia;

| 18. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita lisäämään toimiaan, jotta alhaisen osaamistason omaavia aikuisia voidaan auttaa luku-, lasku- ja digitaalisten taitojen vähimmäistason hankkimisessa, esimerkiksi kouluttautumiseen kannustavien kohdennettujen taloudellisten kannustinten ja modulaaristen oppimismahdollisuuksien avulla; |
| --- | --- |

18.

kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita lisäämään toimiaan, jotta alhaisen osaamistason omaavia aikuisia voidaan auttaa luku-, lasku- ja digitaalisten taitojen vähimmäistason hankkimisessa, esimerkiksi kouluttautumiseen kannustavien kohdennettujen taloudellisten kannustinten ja modulaaristen oppimismahdollisuuksien avulla;

| 19. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita tukemaan twinning-toimia tarjoamalla julkista asiantuntemusta sekä itäisen kumppanuuden valtioiden julkishallintojen kautta että toteuttamalla toimia, joihin sisältyy työpajoja, koulutustilaisuuksia, asiantuntijavierailuja, opintovierailuja, harjoitteluja ja neuvontaa, ammattitaitoisen työvoiman valmentamiseksi eri aloilla, erityisesti digitaali-, kierto- ja vihreässä taloudessa; |
| --- | --- |

19.

kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita tukemaan twinning-toimia tarjoamalla julkista asiantuntemusta sekä itäisen kumppanuuden valtioiden julkishallintojen kautta että toteuttamalla toimia, joihin sisältyy työpajoja, koulutustilaisuuksia, asiantuntijavierailuja, opintovierailuja, harjoitteluja ja neuvontaa, ammattitaitoisen työvoiman valmentamiseksi eri aloilla, erityisesti digitaali-, kierto- ja vihreässä taloudessa;

| 20. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita luomaan kohdennettuja itäisen kumppanuuden ohjelmia tähän erikoistuneissa yliopistoissa ja sähköisen koulutusalustan sellaisia verkkokursseja varten, joissa käsitellään eurooppalaisia arvoja ja oikeusvaltioperiaatetta, hyvää hallintotapaa, julkishallintoa ja korruption poistamista itäisen kumppanuuden valtioissa; |
| --- | --- |

20.

kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita luomaan kohdennettuja itäisen kumppanuuden ohjelmia tähän erikoistuneissa yliopistoissa ja sähköisen koulutusalustan sellaisia verkkokursseja varten, joissa käsitellään eurooppalaisia arvoja ja oikeusvaltioperiaatetta, hyvää hallintotapaa, julkishallintoa ja korruption poistamista itäisen kumppanuuden valtioissa;

| 21. | kannustaa siihen, että vahvistetaan EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden välistä akateemista ja koulutusyhteistyötä, mukaan lukien itäisen kumppanuuden maiden sisäistä yhteistyötä, ja että perustetaan alueille akateemisen ja tutkimuksen huippuosaamiskeskuksia, jotka tukevat alueellisia ohjelmia; |
| --- | --- |

21.

kannustaa siihen, että vahvistetaan EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden välistä akateemista ja koulutusyhteistyötä, mukaan lukien itäisen kumppanuuden maiden sisäistä yhteistyötä, ja että perustetaan alueille akateemisen ja tutkimuksen huippuosaamiskeskuksia, jotka tukevat alueellisia ohjelmia;

| 22. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita analysoimaan ja jakamaan parhaita käytäntöjä siitä, miten korkean osaamistason omaavien ja pätevien työntekijöiden liikkuvuutta hallitaan maiden välillä, ja siten määrittämään tasapainoisen osaamisvirran edellytykset ja estämään nuorten ja koulutettujen työntekijöiden menetykset, millä olisi haitallisia vaikutuksia heidän lähtömaidensa talouskasvulle ja kehitykselle; |
| --- | --- |

22.

kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita analysoimaan ja jakamaan parhaita käytäntöjä siitä, miten korkean osaamistason omaavien ja pätevien työntekijöiden liikkuvuutta hallitaan maiden välillä, ja siten määrittämään tasapainoisen osaamisvirran edellytykset ja estämään nuorten ja koulutettujen työntekijöiden menetykset, millä olisi haitallisia vaikutuksia heidän lähtömaidensa talouskasvulle ja kehitykselle;

| 23. | kannustaa komissiota tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden ja itäisen kumppanuuden maiden kanssa, jotta ne saavuttaisivat ET 2020 -ohjelmassa asetetut tavoitteet eli että vähintään 95 prosentilla lapsista olisi oltava mahdollisuus varhaiskasvatukseen, että alle 10 prosenttia lapsista keskeyttäisi varhaiskasvatuksen, että korkeakoulututkinnon suorittaneiden osuus olisi nostettava vähintään 40 prosenttiin 30–34-vuotiaiden ryhmässä, että vähintään 15 prosenttia 25–64-vuotiaista aikuisista olisi osallistuttava jossain vaiheessa elämäänsä elinikäisen oppimisen ohjelmiin, että vähintään 20 prosenttia korkeakoulututkinnon suorittaneista ja 6 prosenttia 18–34-vuotiaista, joilla on ammatillinen perustutkinto, olisi opiskeltava tai oltava harjoittelussa ulkomailla jonkin aikaa ja että vähintään 82 prosenttia keskiasteen tai korkea-asteen koulutuksen suorittaneista 20–34-vuotiaista, jotka ovat suorittaneet tutkintonsa 1–3 vuotta sitten, olisi oltava työelämässä; |
| --- | --- |

23.

kannustaa komissiota tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden ja itäisen kumppanuuden maiden kanssa, jotta ne saavuttaisivat ET 2020 -ohjelmassa asetetut tavoitteet eli että vähintään 95 prosentilla lapsista olisi oltava mahdollisuus varhaiskasvatukseen, että alle 10 prosenttia lapsista keskeyttäisi varhaiskasvatuksen, että korkeakoulututkinnon suorittaneiden osuus olisi nostettava vähintään 40 prosenttiin 30–34-vuotiaiden ryhmässä, että vähintään 15 prosenttia 25–64-vuotiaista aikuisista olisi osallistuttava jossain vaiheessa elämäänsä elinikäisen oppimisen ohjelmiin, että vähintään 20 prosenttia korkeakoulututkinnon suorittaneista ja 6 prosenttia 18–34-vuotiaista, joilla on ammatillinen perustutkinto, olisi opiskeltava tai oltava harjoittelussa ulkomailla jonkin aikaa ja että vähintään 82 prosenttia keskiasteen tai korkea-asteen koulutuksen suorittaneista 20–34-vuotiaista, jotka ovat suorittaneet tutkintonsa 1–3 vuotta sitten, olisi oltava työelämässä;

| 24. | panee tyytyväisenä merkille, että kaikki itäisen kumppanuuden maat ovat onnistuneet rekisteröimään lapsia kouluihin ja pitämään heidät koulutuksessa taloushaasteista huolimatta; |
| --- | --- |

24.

panee tyytyväisenä merkille, että kaikki itäisen kumppanuuden maat ovat onnistuneet rekisteröimään lapsia kouluihin ja pitämään heidät koulutuksessa taloushaasteista huolimatta;

| 25. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita turvaamaan akateemisen vapauden osana Bolognan prosessin täytäntöönpanoa ja Euroopan perusoikeuskirjan mukaisesti; muistuttaa tässä yhteydessä, että korkea-asteen koulutustoimia varten tarvitaan oppilaitosten autonomian sääntelymalli; |
| --- | --- |

25.

kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita turvaamaan akateemisen vapauden osana Bolognan prosessin täytäntöönpanoa ja Euroopan perusoikeuskirjan mukaisesti; muistuttaa tässä yhteydessä, että korkea-asteen koulutustoimia varten tarvitaan oppilaitosten autonomian sääntelymalli;

| 26. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja itäisiä kumppaneita parantamaan digitaalisia perustaitoja ja -osaamista varhaisesta iästä lähtien ja kehittämään houkuttelevia korkea-asteen koulutuksen opetussuunnitelmia, jotka tuottavat enemmän digitaalialan asiantuntijoita, samalla kun varmistetaan, että yhdenvertaisiin mahdollisuuksiin ja sukupuolten tasapuoliseen edustukseen digitaalisissa opinnoissa ja digitaalialan työurilla kiinnitetään erityistä huomiota; |
| --- | --- |

26.

kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja itäisiä kumppaneita parantamaan digitaalisia perustaitoja ja -osaamista varhaisesta iästä lähtien ja kehittämään houkuttelevia korkea-asteen koulutuksen opetussuunnitelmia, jotka tuottavat enemmän digitaalialan asiantuntijoita, samalla kun varmistetaan, että yhdenvertaisiin mahdollisuuksiin ja sukupuolten tasapuoliseen edustukseen digitaalisissa opinnoissa ja digitaalialan työurilla kiinnitetään erityistä huomiota;

| 27. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita kiinnittämään erityistä huomiota muita heikommassa asemassa olevien, syrjittyjen ja syrjäytyneiden ryhmien tarpeisiin koulutuksessa ja varmistamaan, että heitä ei suljeta pois verkko-oppimisympäristöstä muita herkemmin; |
| --- | --- |

27.

kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita kiinnittämään erityistä huomiota muita heikommassa asemassa olevien, syrjittyjen ja syrjäytyneiden ryhmien tarpeisiin koulutuksessa ja varmistamaan, että heitä ei suljeta pois verkko-oppimisympäristöstä muita herkemmin;

| 28. | korostaa, että on tarpeen varmistaa oikeus koulutukseen konfliktitilanteissa ja -alueilla, ja painottaa tässä yhteydessä, että koulut on turvattava, koska niiden olisi tarjottava turvallinen tila, jossa lapsia voidaan suojella uhkilta ja kriiseiltä; huomauttaa, että koulutus on ratkaiseva askel kriisikierteen murtamisessa ja että se vähentää tulevien konfliktien todennäköisyyttä; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että on tarpeen varmistaa oikeus koulutukseen konfliktitilanteissa ja -alueilla, ja painottaa tässä yhteydessä, että koulut on turvattava, koska niiden olisi tarjottava turvallinen tila, jossa lapsia voidaan suojella uhkilta ja kriiseiltä; huomauttaa, että koulutus on ratkaiseva askel kriisikierteen murtamisessa ja että se vähentää tulevien konfliktien todennäköisyyttä;

| 29. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita pienentämään sukupuolten välisiä eroja ja edistämään sukupuolisensitiivisempää opetusta kouluissa uuden, vuosille 2020–2025 vahvistetun sukupuolten tasa-arvoa koskevan strategian mukaisesti, jotta edistetään sukupuolten tasa-arvoa edistävää työpaikkakulttuuria ja voidaan torjua kaikenlaista syrjintää, myös sukupuolistereotypioita; |
| --- | --- |

29.

kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita pienentämään sukupuolten välisiä eroja ja edistämään sukupuolisensitiivisempää opetusta kouluissa uuden, vuosille 2020–2025 vahvistetun sukupuolten tasa-arvoa koskevan strategian mukaisesti, jotta edistetään sukupuolten tasa-arvoa edistävää työpaikkakulttuuria ja voidaan torjua kaikenlaista syrjintää, myös sukupuolistereotypioita;

| 30. | painottaa, että on tärkeää vahvistaa yhteistyötä Euroopassa, jotta voimme oppia covid-19-kriisistä, jonka aikana teknologiaa on hyödynnetty ennätyksellisen laajasti koulutuksessa ja työelämässä ja josta on näin muodostunut koulutusympäristöä merkittävästi muuttava ratkaiseva käänne; korostaa, että tämän kriisin vuoksi erot internetin saatavuudessa ja verkkomahdollisuuksissa ovat kasvaneet, mutta että se samalla on tilaisuus tehdä koulutusjärjestelmistä sopivia digitaaliaikaan vuosien 2021–2027 digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman mukaisesti; |
| --- | --- |

30.

painottaa, että on tärkeää vahvistaa yhteistyötä Euroopassa, jotta voimme oppia covid-19-kriisistä, jonka aikana teknologiaa on hyödynnetty ennätyksellisen laajasti koulutuksessa ja työelämässä ja josta on näin muodostunut koulutusympäristöä merkittävästi muuttava ratkaiseva käänne; korostaa, että tämän kriisin vuoksi erot internetin saatavuudessa ja verkkomahdollisuuksissa ovat kasvaneet, mutta että se samalla on tilaisuus tehdä koulutusjärjestelmistä sopivia digitaaliaikaan vuosien 2021–2027 digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman mukaisesti;

| 31. | korostaa, että kaiken teknologian olisi täydennettävä ”perinteistä” ja henkilökohtaista opetusta ja viittaa monien ihmisten, erityisesti lasten ongelmiin käydä etäkoulua sähkön, internetin tai tietokoneen sekä tarvittavien digitaalisten taitojen puuttumisen vuoksi; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että kaiken teknologian olisi täydennettävä ”perinteistä” ja henkilökohtaista opetusta ja viittaa monien ihmisten, erityisesti lasten ongelmiin käydä etäkoulua sähkön, internetin tai tietokoneen sekä tarvittavien digitaalisten taitojen puuttumisen vuoksi;

| 32. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita lisäämään synergiaa ja koordinointia asiaankuuluvien sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan toimijoiden, työnantajajärjestöjen, ammattiliittojen, työmarkkinaosapuolten, akateemisten laitosten, koulutuskeskusten ja työvoimatoimistojen välillä, ja ottamaan ne mukaan omien toimenpiteidensä suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, jotta voidaan tunnistaa ja korjata eroja, joita on heidän työmarkkinoidensa tarpeiden ja heidän koulutusjärjestelmiensä tarjoamien akateemisten tutkintojen ja ammatillisten valmiuksien välillä; |
| --- | --- |

32.

kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita lisäämään synergiaa ja koordinointia asiaankuuluvien sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan toimijoiden, työnantajajärjestöjen, ammattiliittojen, työmarkkinaosapuolten, akateemisten laitosten, koulutuskeskusten ja työvoimatoimistojen välillä, ja ottamaan ne mukaan omien toimenpiteidensä suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, jotta voidaan tunnistaa ja korjata eroja, joita on heidän työmarkkinoidensa tarpeiden ja heidän koulutusjärjestelmiensä tarjoamien akateemisten tutkintojen ja ammatillisten valmiuksien välillä;

| 33. | painottaa, että eurooppalainen demokratiarahasto (EED) ja demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline (EIDHR) ovat tärkeitä itäisen kumppanuuden maissa, koska niiden avulla tarjotaan nuorille välineitä ja tietämystä kansalaisvaikuttamiseen ja paremman tulevaisuuden luomiseen heille itselleen ja heidän mailleen; kehottaa komissiota, Euroopan ulkosuhdehallintoa, jäsenvaltioita ja itäisiä kumppaneita tukemaan EED:n ja EIDHR:n työtä ja hyödyntämään itäisten kumppaneiden kanssa tehtävän yhteistyön ja synergioiden koko potentiaalia demokraattisen koulutuksen alalla; |
| --- | --- |

33.

painottaa, että eurooppalainen demokratiarahasto (EED) ja demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline (EIDHR) ovat tärkeitä itäisen kumppanuuden maissa, koska niiden avulla tarjotaan nuorille välineitä ja tietämystä kansalaisvaikuttamiseen ja paremman tulevaisuuden luomiseen heille itselleen ja heidän mailleen; kehottaa komissiota, Euroopan ulkosuhdehallintoa, jäsenvaltioita ja itäisiä kumppaneita tukemaan EED:n ja EIDHR:n työtä ja hyödyntämään itäisten kumppaneiden kanssa tehtävän yhteistyön ja synergioiden koko potentiaalia demokraattisen koulutuksen alalla;

| 34. | korostaa, että tiivis yhteistyö koulutuksen tarjoajien ja elinkeinoelämän välillä on keskeistä sen varmistamisessa, että koulutusjärjestelmämme ovat tulevaisuuden vaatimusten mukaisia; muistuttaa, että siirtyminen kouluista työelämään on tehokasta, jos yritykset ja korkeakoulut sitoutuvat vahvasti muokkaamaan opetussuunnitelmia, tarjoamaan harjoittelupaikkoja ja mentorointia ja jos samalla säilytetään koulutuslaitosten autonomia; kannustaa edistämään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, jotta voidaan kouluttaa nuoria ja selvittää, mitä odotuksia työantajilla on tulevaisuuden työntekijöiden taidoista; |
| --- | --- |

34.

korostaa, että tiivis yhteistyö koulutuksen tarjoajien ja elinkeinoelämän välillä on keskeistä sen varmistamisessa, että koulutusjärjestelmämme ovat tulevaisuuden vaatimusten mukaisia; muistuttaa, että siirtyminen kouluista työelämään on tehokasta, jos yritykset ja korkeakoulut sitoutuvat vahvasti muokkaamaan opetussuunnitelmia, tarjoamaan harjoittelupaikkoja ja mentorointia ja jos samalla säilytetään koulutuslaitosten autonomia; kannustaa edistämään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, jotta voidaan kouluttaa nuoria ja selvittää, mitä odotuksia työantajilla on tulevaisuuden työntekijöiden taidoista;

| 35. | kehottaa komissiota tutkimaan eri tapoja, joilla jäsenvaltiot ja niiden itäiset kumppanit voivat integroida yrittäjyyden koulutukseen varhaisesta iästä lähtien ja lisätä tukea nuorille yrittäjille; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota tutkimaan eri tapoja, joilla jäsenvaltiot ja niiden itäiset kumppanit voivat integroida yrittäjyyden koulutukseen varhaisesta iästä lähtien ja lisätä tukea nuorille yrittäjille;

| 36. | korostaa, että itäisen kumppanuuden maiden koulutusjärjestelmien nykyaikaistaminen tuo konkreettisia hyötyjä heidän kansalaisilleen itäisen kumppanuuden periaatteiden mukaisesti, ehkäisee henkisen pääoman menetyksiä ja edistää talouden häiriönsietokykyä; |
| --- | --- |

36.

korostaa, että itäisen kumppanuuden maiden koulutusjärjestelmien nykyaikaistaminen tuo konkreettisia hyötyjä heidän kansalaisilleen itäisen kumppanuuden periaatteiden mukaisesti, ehkäisee henkisen pääoman menetyksiä ja edistää talouden häiriönsietokykyä;

| 37. | huomauttaa, että ystävällinen liiketoimintailmapiiri, joka sisältää älykkäitä, avoimia, selkeitä ja ennakoitavissa olevia säännöksiä ja mahdollisimman vähän byrokratiaa, on välttämätön yrittäjyyden, startup-yritysten ja innovoinnin edistämiseksi, kun taas korruption torjuminen ja kilpailun suojeleminen voivat tarjota nuorille kehittyville yrittäjille paljon kaivattuja taloudellisia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

37.

huomauttaa, että ystävällinen liiketoimintailmapiiri, joka sisältää älykkäitä, avoimia, selkeitä ja ennakoitavissa olevia säännöksiä ja mahdollisimman vähän byrokratiaa, on välttämätön yrittäjyyden, startup-yritysten ja innovoinnin edistämiseksi, kun taas korruption torjuminen ja kilpailun suojeleminen voivat tarjota nuorille kehittyville yrittäjille paljon kaivattuja taloudellisia mahdollisuuksia;

| 38. | kehottaa komissiota toimimaan entistä ennakoivammin digitaalisen koulutuksen hyvien käytäntöjen tunnistamisessa ja jakamisessa ja niiden käytön laajentamisessa sekä edistämään yhteistyötä kaikkien kansallisten, alueellisten ja paikallisten sidosryhmien välillä luomalla uuden eurooppalaisen digitaalisen koulutuksen keskittymän; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota toimimaan entistä ennakoivammin digitaalisen koulutuksen hyvien käytäntöjen tunnistamisessa ja jakamisessa ja niiden käytön laajentamisessa sekä edistämään yhteistyötä kaikkien kansallisten, alueellisten ja paikallisten sidosryhmien välillä luomalla uuden eurooppalaisen digitaalisen koulutuksen keskittymän;

| 39. | korostaa, että on käynnistettävä pilottihanke sellaisen itäisen kumppanuuden avoimen tiede- ja innovaatiokeskuksen perustamiseksi, joka toimisi aihepiirikohtaisten osaamiskeskusten verkostona kaikkialla itäisen kumppanuuden maissa ja tarjoaisi tutkimus- ja innovointitukea ja -palveluja; |
| --- | --- |

39.

korostaa, että on käynnistettävä pilottihanke sellaisen itäisen kumppanuuden avoimen tiede- ja innovaatiokeskuksen perustamiseksi, joka toimisi aihepiirikohtaisten osaamiskeskusten verkostona kaikkialla itäisen kumppanuuden maissa ja tarjoaisi tutkimus- ja innovointitukea ja -palveluja;

| 40. | huomauttaa, että vaikka jäsenvaltiot ovat ensisijaisesti vastuussa koulutusjärjestelmistään, EU:lla on jo keskeinen rooli niiden pyrkimysten tukemisessa ja täydentämisessä, erityisesti Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) kautta; |
| --- | --- |

40.

huomauttaa, että vaikka jäsenvaltiot ovat ensisijaisesti vastuussa koulutusjärjestelmistään, EU:lla on jo keskeinen rooli niiden pyrkimysten tukemisessa ja täydentämisessä, erityisesti Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) kautta;

| 41. | kehottaa komissiota seuraamaan tarkemmin EU:n varojen vaikutuksia nuorisoon ja sisällyttämään nuorisonäkökohdat EU:n talousarvioon ja makrotalouspolitiikkaan; |
| --- | --- |

41.

kehottaa komissiota seuraamaan tarkemmin EU:n varojen vaikutuksia nuorisoon ja sisällyttämään nuorisonäkökohdat EU:n talousarvioon ja makrotalouspolitiikkaan;

| 42. | kannustaa komissiota ja kaikkia eurooppalaiseen korkeakoulutusalueeseen osallistuvia maita tehostamaan toimiaan korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintotodistusten sekä ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen ja vastavuoroisen tunnustamisen saavuttamiseksi vuoteen 2025 mennessä neuvoston 26. marraskuuta 2018 antaman suosituksen mukaisesti ja hyödyntämään siten muilla foorumeilla, erityisesti Bolognan prosessissa ja Lissabonin yleissopimuksessa, jo saavutettua edistystä; kehottaa kaikkia osallistujamaita poistamaan oppimisen esteitä kaikkialla Euroopassa ja tukemaan kaikille saatavilla olevaa innovatiivista ja osallistavaa koulutusta ja siten tekemään eurooppalaisesta korkeakoulutusalueesta todellisen; |
| --- | --- |

42.

kannustaa komissiota ja kaikkia eurooppalaiseen korkeakoulutusalueeseen osallistuvia maita tehostamaan toimiaan korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintotodistusten sekä ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen ja vastavuoroisen tunnustamisen saavuttamiseksi vuoteen 2025 mennessä neuvoston 26. marraskuuta 2018 antaman suosituksen mukaisesti ja hyödyntämään siten muilla foorumeilla, erityisesti Bolognan prosessissa ja Lissabonin yleissopimuksessa, jo saavutettua edistystä; kehottaa kaikkia osallistujamaita poistamaan oppimisen esteitä kaikkialla Euroopassa ja tukemaan kaikille saatavilla olevaa innovatiivista ja osallistavaa koulutusta ja siten tekemään eurooppalaisesta korkeakoulutusalueesta todellisen;

| 43. | vaatii, että EU, sen jäsenvaltiot ja sen itäiset kumppanit noudattavat korkea-asteen koulutusta koskevien tutkintojen tunnustamisesta Euroopan alueella annetun yleissopimuksen (Lissabonin yleissopimus) määräyksiä ja ottavat asianmukaisesti huomioon tämän yleissopimuksen osapuolena olevan valtion toimivaltaisen viranomaisen ja samalla tunnustavat korkea-asteen koulutuksen tutkintotodistukset Erasmus+ -ohjelmassa ja muissa koulutusohjelmissa sekä niiden kahdenvälisessä yhteistyössä; |
| --- | --- |

43.

vaatii, että EU, sen jäsenvaltiot ja sen itäiset kumppanit noudattavat korkea-asteen koulutusta koskevien tutkintojen tunnustamisesta Euroopan alueella annetun yleissopimuksen (Lissabonin yleissopimus) määräyksiä ja ottavat asianmukaisesti huomioon tämän yleissopimuksen osapuolena olevan valtion toimivaltaisen viranomaisen ja samalla tunnustavat korkea-asteen koulutuksen tutkintotodistukset Erasmus+ -ohjelmassa ja muissa koulutusohjelmissa sekä niiden kahdenvälisessä yhteistyössä;

| 44. | kehottaa EU:ta laajentamaan edelleen itäisten naapurimaiden nuorille antamaansa tukea ja lisäämään rahoitusta kaudelle 2014–2016 vahvistetuista 75 miljoonasta eurosta 340 miljoonaan euroon kaudelle 2017–2020 koulutus- ja nuorisopaketissa, jonka tavoitteena on luoda nuorille tarvittavat edellytykset opiskella, osallistua harjoitteluihin, työskennellä ja osallistua yhteiskuntaan; kehottaa EU:ta lisäämään edelleen tukeaan tältä osin; |
| --- | --- |

44.

kehottaa EU:ta laajentamaan edelleen itäisten naapurimaiden nuorille antamaansa tukea ja lisäämään rahoitusta kaudelle 2014–2016 vahvistetuista 75 miljoonasta eurosta 340 miljoonaan euroon kaudelle 2017–2020 koulutus- ja nuorisopaketissa, jonka tavoitteena on luoda nuorille tarvittavat edellytykset opiskella, osallistua harjoitteluihin, työskennellä ja osallistua yhteiskuntaan; kehottaa EU:ta lisäämään edelleen tukeaan tältä osin;

| 45. | pitää myönteisenä ensimmäisen itäisen kumppanuuden Eurooppa-koulun perustamista Tbilisiin syyskuussa 2018; muistuttaa, että tämä lippulaivakoulu on yksi itäisen kumppanuuden vuodelle 2020 asetetuista 20 tavoitteesta ja että se tarjoaa kaikkien kuuden itäisen kumppanuuden maan opiskelijoille innovatiivisen ohjelman, joka tunnustetaan maailmanlaajuisesti; kehottaa EU:ta harkitsemaan vastaavien koulujen avaamista muissa itäisen kumppanuuden maissa; |
| --- | --- |

45.

pitää myönteisenä ensimmäisen itäisen kumppanuuden Eurooppa-koulun perustamista Tbilisiin syyskuussa 2018; muistuttaa, että tämä lippulaivakoulu on yksi itäisen kumppanuuden vuodelle 2020 asetetuista 20 tavoitteesta ja että se tarjoaa kaikkien kuuden itäisen kumppanuuden maan opiskelijoille innovatiivisen ohjelman, joka tunnustetaan maailmanlaajuisesti; kehottaa EU:ta harkitsemaan vastaavien koulujen avaamista muissa itäisen kumppanuuden maissa;

| 46. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita tehostamaan toimiaan, jotta voidaan käyttää hyväksi koulutuksen ja talouden välisten tehokkaiden synergioiden koko potentiaalia hyödyntämällä itäisen kumppanuuden julistuksissa vahvistettuja ohjaavia periaatteita (SWD(2020) 56) eli demokratiaa, hyvää hallintotapaa ja vakautta; jotta voidaan luoda sivistyksellistä ja demokraattista koulutusta koskevia aloitteita liikkuvuuden ja ihmisten välisten yhteyksien lisäämiseksi; ja saada aikaan vahvempia yhteiskuntia kestävän, sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen avulla; |
| --- | --- |

46.

kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja sen itäisiä kumppaneita tehostamaan toimiaan, jotta voidaan käyttää hyväksi koulutuksen ja talouden välisten tehokkaiden synergioiden koko potentiaalia hyödyntämällä itäisen kumppanuuden julistuksissa vahvistettuja ohjaavia periaatteita (SWD(2020) 56) eli demokratiaa, hyvää hallintotapaa ja vakautta; jotta voidaan luoda sivistyksellistä ja demokraattista koulutusta koskevia aloitteita liikkuvuuden ja ihmisten välisten yhteyksien lisäämiseksi; ja saada aikaan vahvempia yhteiskuntia kestävän, sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen avulla;

| 47. | pitää myönteisenä uutta kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja häiriönsietokyvyn tueksi vahvistettua Euroopan osaamisohjelmaa, koska sen avulla pannaan täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari ja erityisesti ensimmäinen periaate, jossa vahvistetaan oikeus laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen ja joka on myös ankkuroitu vahvasti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, uuteen EU:n digitaalistrategiaan ja uusiin EU:n teollisuus- ja pk-yritysstrategioihin, jotka onnistuvat vain, jos työntekijöillä on asiaankuuluvat taidot; |
| --- | --- |

47.

pitää myönteisenä uutta kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja häiriönsietokyvyn tueksi vahvistettua Euroopan osaamisohjelmaa, koska sen avulla pannaan täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari ja erityisesti ensimmäinen periaate, jossa vahvistetaan oikeus laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen ja joka on myös ankkuroitu vahvasti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, uuteen EU:n digitaalistrategiaan ja uusiin EU:n teollisuus- ja pk-yritysstrategioihin, jotka onnistuvat vain, jos työntekijöillä on asiaankuuluvat taidot;

| 48. | huomauttaa, että myös uudessa kiertotaloutta koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa ja vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa korostetaan, että osaaminen on keskeisen tärkeää siirryttäessä vihreään talouteen; suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin toimista, joilla edistetään vihreää siirtymää koulutuksessa; |
| --- | --- |

48.

huomauttaa, että myös uudessa kiertotaloutta koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa ja vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa korostetaan, että osaaminen on keskeisen tärkeää siirryttäessä vihreään talouteen; suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin toimista, joilla edistetään vihreää siirtymää koulutuksessa;

| 49. | pitää valitettavana, että nykyiset pitkäaikaistyöttömyysasteet ja nuorisotyöttömyysluvut ovat edelleen haastavia useissa jäsenvaltioissa ja itäisen kumppanuuden maissa; korostaa, että on tärkeää luoda nuorille laadukkaampia työpaikkoja; huomauttaa, että se on erityisen vaativaa teknologisten innovaatioiden ja globalisaation kaltaisten rakenteellisten muutostekijöiden vuoksi, jotka luovat työllisyydelle sekä mahdollisuuksia että haasteita; painottaa, että covid-19-pandemian seurauksena EU:n bruttokansantuotteen arvioidaan pienenevän yli 7 prosenttia vuonna 2020 ja työttömyysasteen nousevan 9 prosenttiin ja että tarvitaan vielä vahvempaa aktiivista työmarkkinapolitiikkaa kuin tavanomaisissa olosuhteissa; |
| --- | --- |

49.

pitää valitettavana, että nykyiset pitkäaikaistyöttömyysasteet ja nuorisotyöttömyysluvut ovat edelleen haastavia useissa jäsenvaltioissa ja itäisen kumppanuuden maissa; korostaa, että on tärkeää luoda nuorille laadukkaampia työpaikkoja; huomauttaa, että se on erityisen vaativaa teknologisten innovaatioiden ja globalisaation kaltaisten rakenteellisten muutostekijöiden vuoksi, jotka luovat työllisyydelle sekä mahdollisuuksia että haasteita; painottaa, että covid-19-pandemian seurauksena EU:n bruttokansantuotteen arvioidaan pienenevän yli 7 prosenttia vuonna 2020 ja työttömyysasteen nousevan 9 prosenttiin ja että tarvitaan vielä vahvempaa aktiivista työmarkkinapolitiikkaa kuin tavanomaisissa olosuhteissa;

| 50. | huomauttaa, että covid-19-pandemia on nopeuttanut digitaalista siirtymää ja antanut sysäyksen arvioida uudelleen koulutuksellisen mallin kestävyyttä ja tehokkuutta; toteaa, että vaikka etätyöstä ja etäoppimisesta on tullut todellisuutta kymmenille miljoonille ihmisille eri puolilla Eurooppaa, digitaalisen valmiutemme puutteet ovat paljastuneet monissa yhteyksissä, digitaalisten taitojen kuilu on korostunut ja on syntynyt uutta eriarvoisuutta, mutta silti pandemia on auttanut arvioimaan uudelleen digitaalista valmiuttamme tuomalla esille asioita, joita on vahvistettava digitaalialalla; |
| --- | --- |

50.

huomauttaa, että covid-19-pandemia on nopeuttanut digitaalista siirtymää ja antanut sysäyksen arvioida uudelleen koulutuksellisen mallin kestävyyttä ja tehokkuutta; toteaa, että vaikka etätyöstä ja etäoppimisesta on tullut todellisuutta kymmenille miljoonille ihmisille eri puolilla Eurooppaa, digitaalisen valmiutemme puutteet ovat paljastuneet monissa yhteyksissä, digitaalisten taitojen kuilu on korostunut ja on syntynyt uutta eriarvoisuutta, mutta silti pandemia on auttanut arvioimaan uudelleen digitaalista valmiuttamme tuomalla esille asioita, joita on vahvistettava digitaalialalla;

| 51. | korostaa, että EU on nyt luonut perustan siirtymiselle uuteen osaamisohjelmaan ja että sen on vielä luotava selkeä kehys työpaikoille, jotta voidaan edistää vihreää ja digitaalista siirtymää, varmistaa toipuminen covid-19-pandemian sosioekonomisista vaikutuksista, vahvistaa kestävää kilpailukykyä, varmistaa ihmisarvoinen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet sekä parantaa EU:n selviytymiskykyä; |
| --- | --- |

51.

korostaa, että EU on nyt luonut perustan siirtymiselle uuteen osaamisohjelmaan ja että sen on vielä luotava selkeä kehys työpaikoille, jotta voidaan edistää vihreää ja digitaalista siirtymää, varmistaa toipuminen covid-19-pandemian sosioekonomisista vaikutuksista, vahvistaa kestävää kilpailukykyä, varmistaa ihmisarvoinen kohtelu ja yhtäläiset mahdollisuudet sekä parantaa EU:n selviytymiskykyä;

| 52. | vaatii, että vahvistetaan taloudellista ja sosiaalista kehitystä, muun muassa parempien yhteyksien, aluekehityksen, maatalouden ja maaseudun kehittämisen sekä sosiaali- ja työllisyyspolitiikkojen avulla, jotta voidaan vahvistaa ympäristönsuojelua, parantaa ilmastokestävyyttä, nopeuttaa siirtymistä vähähiiliseen talouteen ja kehittää digitaalitaloutta ja -yhteiskuntaa. |
| --- | --- |

52.

vaatii, että vahvistetaan taloudellista ja sosiaalista kehitystä, muun muassa parempien yhteyksien, aluekehityksen, maatalouden ja maaseudun kehittämisen sekä sosiaali- ja työllisyyspolitiikkojen avulla, jotta voidaan vahvistaa ympäristönsuojelua, parantaa ilmastokestävyyttä, nopeuttaa siirtymistä vähähiiliseen talouteen ja kehittää digitaalitaloutta ja -yhteiskuntaa.

---

(1)  EUVL L 261, 30.8.2014, s. 4.

(2)  EUVL L 260, 30.8.2014, s. 4.

(3)  EUVL L 161, 29.5.2014, s. 3.

(4)  EUVL L 23, 26.1.2018, s. 4.

(5)  EYVL L 246, 17.9.1999, s. 3.

(6)  EUVL C 198, 6.7.2011, s. 4.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0167.

(8)  EUVL C 134, 24.4.2020, s. 16.

(9)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 50.

(10)  EUVL C 193, 31.5.2016, s. 17.

(11)  EUVL C 444, 10.12.2018, s. 1.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0485.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0194.

(14)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0206.

---

| 8.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 361/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 361/20

---

PÄÄTÖSLAUSELMA

Kohti energiatehokkuutta, monipuolistamista ja riippumattomuutta – kapasiteettitarpeiden tyydyttäminen Euroopan energiapolitiikan vahvistamista ja itäisen kumppanuuden maiden energiavarmuuteen liittyvien uhkien torjumista varten

(2021/C 361/03)

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS, joka

| — | ottaa huomioon 11. toukokuuta 2020 hyväksytyt neuvoston päätelmät itäisen kumppanuuden politiikasta vuoden 2020 jälkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. toukokuuta 2020 hyväksytyt neuvoston päätelmät itäisen kumppanuuden politiikasta vuoden 2020 jälkeen,

| — | ottaa huomioon Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 18. maaliskuuta 2020 antaman yhteisen tiedonannon ”Eastern Partnership policy beyond 2020: Reinforcing Resilience – an Eastern Partnership that delivers for all”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 18. maaliskuuta 2020 antaman yhteisen tiedonannon ”Eastern Partnership policy beyond 2020: Reinforcing Resilience – an Eastern Partnership that delivers for all”,

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2017 Brysselissä järjestetyssä itäisen kumppanuuden huippukokouksessa hyväksytyn asiakirjan ”20 tavoitetta vuodeksi 2020”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2017 Brysselissä järjestetyssä itäisen kumppanuuden huippukokouksessa hyväksytyn asiakirjan ”20 tavoitetta vuodeksi 2020”,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan, Euroopan unionin ratifioiman Pariisin ilmastosopimuksen, jonka osapuolia itäisen kumppanuuden maat myös ovat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan, Euroopan unionin ratifioiman Pariisin ilmastosopimuksen, jonka osapuolia itäisen kumppanuuden maat myös ovat,

| — | ottaa huomioon EU:n sekä Georgian, Moldovan ja Ukrainan välillä tehdyt assosiaatiosopimukset ja erityisesti energia-alan yhteistyötä koskevat määräykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n sekä Georgian, Moldovan ja Ukrainan välillä tehdyt assosiaatiosopimukset ja erityisesti energia-alan yhteistyötä koskevat määräykset,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Armenian välisen kokonaisvaltaisen ja laajennetun kumppanuuden (CEPA) ja erityisesti energia-alan yhteistyötä koskevat määräykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Armenian välisen kokonaisvaltaisen ja laajennetun kumppanuuden (CEPA) ja erityisesti energia-alan yhteistyötä koskevat määräykset,

| — | ottaa huomioon energiayhteisön perustamissopimuksen, jossa on osapuolina kolme assosioitunutta maata ja johon Armenia osallistuu tarkkailijana, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon energiayhteisön perustamissopimuksen, jossa on osapuolina kolme assosioitunutta maata ja johon Armenia osallistuu tarkkailijana,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Azerbaidžanin välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen (PCA) ja erityisesti energia-alan yhteistyötä koskevat määräykset sekä käynnissä olevat neuvottelut laajennetusta sopimuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Azerbaidžanin välisen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen (PCA) ja erityisesti energia-alan yhteistyötä koskevat määräykset sekä käynnissä olevat neuvottelut laajennetusta sopimuksesta,

| — | ottaa huomioon itäisen kumppanuuden foorumin 3 tekemän työn aiheesta ”liitettävyys, energiatehokkuus, ympäristö ja ilmastonmuutos” ja erityisesti energiapaneelin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon itäisen kumppanuuden foorumin 3 tekemän työn aiheesta ”liitettävyys, energiatehokkuus, ympäristö ja ilmastonmuutos” ja erityisesti energiapaneelin,

| — | ottaa huomioon Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen 9. joulukuuta 2019 antaman päätöslauselman vuoteen 2030 ulottuvan Trio-Plus-strategian tulevaisuudesta: itäisen kumppanuuden tulevaisuuden rakentaminen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen 9. joulukuuta 2019 antaman päätöslauselman vuoteen 2030 ulottuvan Trio-Plus-strategian tulevaisuudesta: itäisen kumppanuuden tulevaisuuden rakentaminen,

| A. | toteaa, että energiavarmuus on olennainen osa sekä EU:n jäsenvaltioiden että itäisen kumppanuuden maiden kansallista turvallisuutta; toteaa, että yhteyksien ja kotimaisen uusiutuvan energian kapasiteetin lisääminen sekä energiatehokkuuden parantaminen ovat tärkeitä toimia, jotta voidaan parantaa energiavarmuutta ja rajoittaa riippuvuutta markkinoilla määräävässä asemassa olevien toimittajien tuonnista sekä edistää sosiaalista, taloudellista ja poliittista vakautta alueella; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että energiavarmuus on olennainen osa sekä EU:n jäsenvaltioiden että itäisen kumppanuuden maiden kansallista turvallisuutta; toteaa, että yhteyksien ja kotimaisen uusiutuvan energian kapasiteetin lisääminen sekä energiatehokkuuden parantaminen ovat tärkeitä toimia, jotta voidaan parantaa energiavarmuutta ja rajoittaa riippuvuutta markkinoilla määräävässä asemassa olevien toimittajien tuonnista sekä edistää sosiaalista, taloudellista ja poliittista vakautta alueella;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on aina osoittanut olevansa kiinnostunut luomaan kestäviä ja tehokkaita kahden- ja monenvälisiä suhteita itäisen kumppanuuden maihin ja että se on keskittynyt tässä erityisesti energia-alaan; katsoo, että tällä yhteisiin arvoihin ja sääntöihin, molemminpuolisiin etuihin ja sitoumuksiin sekä jaettuun omistajuuteen ja vastuuseen perustuvalla kumppanuudella pyritään tuottamaan konkreettisia tuloksia alueen kansalaisille, myös energiatehokkuuden alalla; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on aina osoittanut olevansa kiinnostunut luomaan kestäviä ja tehokkaita kahden- ja monenvälisiä suhteita itäisen kumppanuuden maihin ja että se on keskittynyt tässä erityisesti energia-alaan; katsoo, että tällä yhteisiin arvoihin ja sääntöihin, molemminpuolisiin etuihin ja sitoumuksiin sekä jaettuun omistajuuteen ja vastuuseen perustuvalla kumppanuudella pyritään tuottamaan konkreettisia tuloksia alueen kansalaisille, myös energiatehokkuuden alalla;

| C. | ottaa huomioon, että EU ja itäisen kumppanuuden maat ovat yhdessä sitoutuneet panemaan täytäntöön Pariisin sopimuksen; toteaa, että ilmastonmuutos on asia, jota ei voida sivuuttaa; katsoo, että energiatehokkuuteen ja kunnalliseen infrastruktuuriin tehtävät ”vihreät” investoinnit ovat erittäin tarpeellisia, jotta voidaan vahvistaa ympäristö- ja ilmastokestävyyttä koko alueella; toteaa, että siirtyminen puhtaaseen energiaan ja vähähiiliseen talouteen sekä uusiutuvien energialähteiden käytön lisääminen auttavat yleensä myös energiavarmuuden parantamisessa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU ja itäisen kumppanuuden maat ovat yhdessä sitoutuneet panemaan täytäntöön Pariisin sopimuksen; toteaa, että ilmastonmuutos on asia, jota ei voida sivuuttaa; katsoo, että energiatehokkuuteen ja kunnalliseen infrastruktuuriin tehtävät ”vihreät” investoinnit ovat erittäin tarpeellisia, jotta voidaan vahvistaa ympäristö- ja ilmastokestävyyttä koko alueella; toteaa, että siirtyminen puhtaaseen energiaan ja vähähiiliseen talouteen sekä uusiutuvien energialähteiden käytön lisääminen auttavat yleensä myös energiavarmuuden parantamisessa;

| D. | ottaa huomioon, että Venäjän federaatio on useimpien Euroopan maiden suurin energiantoimittaja ja että se käyttää tätä usein poliittisen painostuksen ja vaikutusvallan välineenä; ottaa huomioon, että viimeaikaiset tapahtumat EU:n ja Venäjän diplomaattisissa suhteissa – erityisesti Aleksei Navalnyin vangitseminen ja eurooppalaisten diplomaattien karkottaminen Venäjältä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Josep Borrellin ja Venäjän ulkoministerin Sergei Lavrovin tapaamisen aikana – osoittavat, että Venäjä voi olla epäluotettava kumppani; ottaa huomioon, että huomattava riippuvuus Venäjän kaasusta uhkaa Euroopan unionin ja sen kumppaneiden energiavarmuutta ja taloudellista vakautta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Venäjän federaatio on useimpien Euroopan maiden suurin energiantoimittaja ja että se käyttää tätä usein poliittisen painostuksen ja vaikutusvallan välineenä; ottaa huomioon, että viimeaikaiset tapahtumat EU:n ja Venäjän diplomaattisissa suhteissa – erityisesti Aleksei Navalnyin vangitseminen ja eurooppalaisten diplomaattien karkottaminen Venäjältä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Josep Borrellin ja Venäjän ulkoministerin Sergei Lavrovin tapaamisen aikana – osoittavat, että Venäjä voi olla epäluotettava kumppani; ottaa huomioon, että huomattava riippuvuus Venäjän kaasusta uhkaa Euroopan unionin ja sen kumppaneiden energiavarmuutta ja taloudellista vakautta;

| E. | ottaa huomioon, että energiavarmuus ja siirtyminen puhtaaseen energiaan ovat keskeisessä asemassa kahdessa viidestä itäisen kumppanuuden pitkän aikavälin poliittisesta tavoitteesta, jotka koskevat vuoden 2020 jälkeistä aikaa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että energiavarmuus ja siirtyminen puhtaaseen energiaan ovat keskeisessä asemassa kahdessa viidestä itäisen kumppanuuden pitkän aikavälin poliittisesta tavoitteesta, jotka koskevat vuoden 2020 jälkeistä aikaa;

| F. | ottaa huomioon, että itäisen kumppanuuden maat uudistavat parhaillaan energiaa koskevaa sääntelyään ja infrastruktuuriaan ja panevat täytäntöön uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkuutta koskevia politiikkoja, mutta EU:n tuen jatkaminen on silti erittäin tärkeää, jotta näille maille voidaan tarjota teknistä tukea ja jotta voidaan valvoa täytäntöönpanoa ja luoda tarvittavat edellytykset investointikehystä varten; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että itäisen kumppanuuden maat uudistavat parhaillaan energiaa koskevaa sääntelyään ja infrastruktuuriaan ja panevat täytäntöön uusiutuvia energialähteitä ja energiatehokkuutta koskevia politiikkoja, mutta EU:n tuen jatkaminen on silti erittäin tärkeää, jotta näille maille voidaan tarjota teknistä tukea ja jotta voidaan valvoa täytäntöönpanoa ja luoda tarvittavat edellytykset investointikehystä varten;

| G. | ottaa huomioon, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden tuella on ollut tärkeä rooli energiatehokkuuden parantamisessa ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotannon kehittämisessä itäisen kumppanuuden maissa, ja toteaa, että tätä tukea on annettu esimerkiksi rakennusten energiatehokkuutta, kaukolämpöä, kaupunkiliikennettä, katuvalaistusta, uusiutuvaa energiaa (aurinko- ja vesivoima, biomassa) koskeviin hankkeisiin, joita on rahoitettu muun muassa naapuruuspolitiikan investointijärjestelyn, itäisen Euroopan energiatehokkuus- ja ympäristökumppanuuden ja kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen puitteissa; ottaa huomioon, että itäisen kumppanuuden maissa on edelleen EU:n jäsenvaltioihin verrattuna merkittäviä mahdollisuuksia parantaa energiatehokkuutta ja hyödyntää uusiutuvaa energiaa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden tuella on ollut tärkeä rooli energiatehokkuuden parantamisessa ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotannon kehittämisessä itäisen kumppanuuden maissa, ja toteaa, että tätä tukea on annettu esimerkiksi rakennusten energiatehokkuutta, kaukolämpöä, kaupunkiliikennettä, katuvalaistusta, uusiutuvaa energiaa (aurinko- ja vesivoima, biomassa) koskeviin hankkeisiin, joita on rahoitettu muun muassa naapuruuspolitiikan investointijärjestelyn, itäisen Euroopan energiatehokkuus- ja ympäristökumppanuuden ja kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen puitteissa; ottaa huomioon, että itäisen kumppanuuden maissa on edelleen EU:n jäsenvaltioihin verrattuna merkittäviä mahdollisuuksia parantaa energiatehokkuutta ja hyödyntää uusiutuvaa energiaa;

| H. | ottaa huomioon, että EU:n ja muiden kumppaneiden tukemat hankkeet ovat edistäneet yhteenliitäntöjen rakentamista ja infrastruktuurin nykyaikaistamista koko alueella, minkä avulla on parannettu asianomaisten maiden energiavarmuutta, ja toteaa, että esimerkkejä tästä ovat Romanian ja Moldovan väliset kaasun ja sähkön yhteenliitännät, Armenian ja Georgian välinen sähkön yhteenliitäntä ja eteläinen kaasukäytävä (mukaan lukien asiaankuuluvat yhteenliitännät); |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU:n ja muiden kumppaneiden tukemat hankkeet ovat edistäneet yhteenliitäntöjen rakentamista ja infrastruktuurin nykyaikaistamista koko alueella, minkä avulla on parannettu asianomaisten maiden energiavarmuutta, ja toteaa, että esimerkkejä tästä ovat Romanian ja Moldovan väliset kaasun ja sähkön yhteenliitännät, Armenian ja Georgian välinen sähkön yhteenliitäntä ja eteläinen kaasukäytävä (mukaan lukien asiaankuuluvat yhteenliitännät);

| I. | ottaa huomioon, että energiaköyhyys on edelleen merkittävä haaste monille kotitalouksille itäisen kumppanuuden maissa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että energiaköyhyys on edelleen merkittävä haaste monille kotitalouksille itäisen kumppanuuden maissa;

| J. | ottaa huomioon, että EU suunnittelee osana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa toteuttavansa vahvoja ympäristö-, energia- ja ilmastokumppanuuksia itäisen kumppanuuden puitteissa; ottaa huomioon, että asiakirjan ”20 tavoitetta vuodeksi 2020” jälkeen on määritettävä itäisen kumppanuuden uudet tavoitteet kaudelle 2021–2030; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että EU suunnittelee osana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa toteuttavansa vahvoja ympäristö-, energia- ja ilmastokumppanuuksia itäisen kumppanuuden puitteissa; ottaa huomioon, että asiakirjan ”20 tavoitetta vuodeksi 2020” jälkeen on määritettävä itäisen kumppanuuden uudet tavoitteet kaudelle 2021–2030;

| K. | ottaa huomioon, että useimpien arvioiden mukaan maailman fossiilisten polttoaineiden varannot ehtyvät vuoteen 2060 mennessä; toteaa, että tämän seikan olisi kannustettava EU:ta ja sen kaikkia kumppaneita pyrkimään monipuolistamaan energialähteiden yhdistelmäänsä ja kiinnittämään enemmän huomiota uusiutuviin energialähteisiin; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että useimpien arvioiden mukaan maailman fossiilisten polttoaineiden varannot ehtyvät vuoteen 2060 mennessä; toteaa, että tämän seikan olisi kannustettava EU:ta ja sen kaikkia kumppaneita pyrkimään monipuolistamaan energialähteiden yhdistelmäänsä ja kiinnittämään enemmän huomiota uusiutuviin energialähteisiin;

1.

toteaa jälleen tukevansa EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden välisen energiayhteistyön lisäämistä ja räätälöityjen strategioiden luomista, jotta voidaan edistää kunnianhimoisempia yhteistyön ja yhdentymisen muotoja kumppanimaiden toiveiden mukaisesti, jotta ne voivat parantaa energiavarmuuttaan ja häiriönsietokykyään ja suojella samalla ympäristöään, mikä edistää ilmastopoliittisten tavoitteiden saavuttamista ja syventää assosioituneiden maiden integroimista Euroopan energiamarkkinoille vuoteen 2030 ulottuvan Trio-Plus-strategian osalta; toteaa, että jäsenvaltioiden yhteistyö naapureidensa ja kumppaneidensa kanssa energiapolitiikan täytäntöönpanossa on erittäin tärkeää, jotta varmistetaan avoimet, turvalliset ja kilpailukykyiset Euroopan energiamarkkinat;

2.

korostaa tarvetta tehostaa hiilestä irtautumista ja ympäristönsuojelua koskevia toimia Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti ja jatkaa kunnianhimoista ilmasto- ja ympäristöpolitiikkaa erityisesti Pariisin sopimuksen mukaisten sitoumusten täyttämiseksi; kehottaa komissiota sisällyttämään itäisen kumppanuuden maat laajasti EU:n alakohtaisiin politiikkoihin ja erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan; kehottaa tähän liittyen luomaan kattavan sääntelykehyksen, jonka ansiosta rahoituksen saanti ja muiden kannustinmekanismien hyödyntäminen olisi helpompaa tai ylipäätään mahdollista sekä ja tukisi energiapolitiikan tehostamista; kannustaa itäisiä kumppaneita asettamaan selkeät uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat tavoitteet vuosille 2030 ja 2050;

3.

toteaa jälleen, että kaikkia sekä Euroopan unionin että sen kumppanimaiden kansalaisia varten tarvitaan luotettavaa, varmaa, riippumatonta, ympäristön kannalta kestävää ja kohtuuhintaista energiaa;

4.

panee merkille itäisen kumppanuuden maiden laajalle levinneen korruption torjunnassa toteuttamat suuret ponnistelut ja saavuttaman edistyksen; katsoo kuitenkin, että korruption osalta on vielä useita ratkaisematta olevia kysymyksiä, ja kehottaa asianomaisia viranomaisia tehostamaan toimenpiteitään korruption poistamiseksi, oikeusvaltioperiaatteen vahvistamiseksi ja hyvän hallintotavan edistämiseksi, jotta voidaan tukea itäisen kumppanuuden politiikan suunniteltuja alakohtaisia uudistuksia, myös energia-alalla, vuoden 2020 jälkeen;

5.

toteaa jälleen, että on tärkeää vähentää energia-alan kasvihuonekaasupäästöjä; katsoo, että EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden välistä yhteistyötä on vahvistettava, jotta voidaan edistää energiavarmuutta ja luotettavia energiatoimituksia sekä energiatehokkuutta, torjua energiaköyhyyttä ja kehittää uusiutuvia energialähteitä;

6.

panee merkille, että itäisen kumppanuuden maiden energiaintensiteetti on edelleen huomattavasti EU:n keskiarvoa korkeampi, ja korostaa, että näissä maissa on valtava energiansäästöpotentiaali; toteaa, että energiatehokkuuden lisääminen on vahvasti yhteydessä energiaköyhyyden vähentämiseen; muistuttaa jäsenvaltioiden tasolla toteutettavien rakennusten perusparannuspolitiikkojen merkityksestä ja siitä, että on tärkeää ottaa käyttöön, ylläpitää ja panna täytäntöön sääntelyä koskevia ja institutionaalisia kehyksiä, joissa määritellään rakennusten energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset, tarjotaan teollisuuden toimijoille ja pk-yrityksille kannustimia rakennusten kunnostamista ja energiatehokkuuden parantamista varten, edistetään energiainfrastruktuurien optimointia, tarvittaessa myös julkisiin hankintoihin sovellettavien energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten avulla, ja taataan kuluttajille asianmukaiset tiedot, mukaan lukien energian kulutuksen tarkka mittaaminen; korostaa, että julkisen rakennuskannan kunnostamiseen yhteistyössä itäisen kumppanuuden maiden kanssa tarkoitetun EU:n rahoituksen osalta olisi arvioitava, onko mahdollista ottaa käyttöön energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset;

7.

Toteaa, että uusiutuvien energialähteiden kehittäminen on ratkaiseva tekijä, kun pyritään siirtymään puhtaaseen energiaan ja parantamaan kilpailukykyä ja energiaomavaraisuutta samalla kun edistetään myös paikallisten työpaikkojen luomista; suhtautuu myönteisesti Liettuan ja Georgian johtaman alueellisen uusiutuvaa energiaa koskevan verkoston perustamiseen itäisen kumppanuuden energiapaneelin puitteissa; kannustaa perustamaan vastaavia kahden- tai monenvälisiä verkostoja itäisen kumppanuuden maiden ja EU:n jäsenvaltioiden välille EU:n tuella;

8.

korostaa, että investointeja, joilla pyritään varmistamaan riippumaton ja turvallinen energia-ala EU:ssa ja itäisen kumppanuuden maissa, on tuettava myös uusiutuvan energian alalla tehtävillä jatkuvilla investoinneilla;

9.

korostaa, että on pyrittävä parantamaan yhteyksiä itäisen kumppanuuden maiden ja Euroopan laajuisten energiaverkkojen välillä ja kehittämään vahvaa rajat ylittävää infrastruktuuria aloittamalla siitä, että asiakirjassa ”20 tavoitetta vuodeksi 2020” aiemmin määritellyt tavoitteet pannaan täysimääräisesti täytäntöön; kehottaa tarjoamaan edelleen tukea yhteyshankkeiden teknisten valmiuksien kehittämistä varten; kannustaa käyttämään monipuolisia reittejä ja kehittämään edelleen Mustanmeren rannikkoyhteyksiä EU:n jäsenvaltioihin;

10.

suhtautuu myönteisesti eteläisen kaasukäytävän käyttöönottoon, sillä se tuo merkittäviä etuja monipuolistamisen ja taloudellisten mahdollisuuksien kannalta; suhtautuu myönteisesti Adrianmeren kaasuputken kaupallisen toiminnan aloittamiseen ja ensimmäisten kaasutoimitusten toteuttamiseen (1); korostaa, että on tärkeää yhdistää Itä- ja Keski-Eurooppa eteläiseen kaasukäytävään; pitää myönteisenä, että Romanian Iașin ja Moldovan tasavallan Unghenin välillä kulkeva kaasuputki on otettu käyttöön, sillä se monipuolistaa energialähteitä ja parantaa merkittävästi alueen energiavarmuutta;

11.

suhtautuu myönteisesti Mustanmeren siirtojohdon rakentamiseen ja kehottaa keskittymään enemmän sähköverkkojen yhteenliitäntöjen ja älykkäiden verkkojen kehittämiseen ja rahoitukseen, jotta varmistetaan tarvittava infrastruktuuri ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamiseksi; korostaa, että sähköverkkojen turvallisuus on keskeinen osa energiavarmuutta, ja kannustaa EU:ta tukemaan enemmän itäisiä kumppaneita, jotka haluavat synkronoida verkkonsa sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisen verkoston (ENTSO-E) kanssa;

12.

panee merkille, että EU on tarjonnut huomattavasti taloudellista ja teknistä tukea itäisille kumppaneille yhteistyössä ja yhteensovitetusti muiden kansainvälisten toimijoiden kanssa, minkä avulla on edistetty hiilestä irtautumista ja yhteenliitäntöjä; suhtautuu erityisesti myönteisesti työhön, jota on tehty EU4Energy-aloitteen, Länsi-Balkanin ja Ukrainan siirtymävaiheessa olevia hiilialueita koskevan aloitteen, naapuruuspolitiikan investointijärjestelyn, E5P-kumppanuuden, kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen ja Euroopan investointipankin ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten lainoja koskevien EU:n talousarviotakuiden puitteissa;

13.

kannustaa itäisen kumppanuuden maita tekemään yhteistyötä EU:n jäsenvaltioiden kanssa EU:ssa saatavilla olevien energiateknologioiden tuonnin osalta ja vaihtamaan energiapolitiikkaan ja -hallintoon liittyviä hyviä käytäntöjä; toteaa, että on olemassa suuri tarve tietämyksen siirrolle ja toimielinten väliselle muutokselle ja yhteistyölle kohti vihreän teknologian osuuden lisäämistä; katsoo, että EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden yliopistojen ja tutkimuskeskusten välinen yhteistyö on välttämätön askel yhteisten tavoitteiden saavuttamisessa;

14.

panee merkille, että EU:n jäsenvaltioiden ja niiden kumppaneiden olisi pyrittävä vapauttamaan enemmän energiamarkkinoita eri toimijoille, ja toteaa, että tämän lisäksi olisi luotava enemmän yhteistyöhön perustuvat markkinat, joista kaikki voisivat hyötyä;

15.

huomauttaa, että energiakäänteen on oltava oikeudenmukainen, osallistava ja kustannustehokas ja että sen avulla olisi varmistettava energian kestävyys, toimitusvarmuus ja kohtuuhintaisuus; panee merkille, että fossiilisten polttoaineiden hinnat ovat tällä hetkellä alhaisia, koska niihin sovelletaan hintasääntelyä ja tukia ja koska niihin ei ole sisällytetty ulkoisia kustannuksia, ja toteaa, että siksi tarvitaan lisäkannustimia, jotta voidaan edistää investointeja energiaa säästäviin ja puhtaisiin energiamuotoihin keskittyviin hankkeisiin; korostaa tarvetta uudistaa energian hinnoittelua ja verotusta, jotta vältetään rankaisemasta uusiutuvaa energiaa muihin energiamuotoihin verrattuna ja antamasta vääriä hintasignaaleja energian loppukuluttajille;

16.

korostaa, tarvetta tukea kuluttajien vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä siten, että he voivat tuottaa, kuluttaa, varastoida ja myydä energiaa, sillä se voi auttaa torjumaan energiaköyhyyttä; korostaa hajautetun uusiutuvan energian tuotannon mahdollisuuksia, joiden avulla voidaan lisätä paikallisten energialähteiden käyttöä ja paikallista energian toimitusvarmuutta ja edistää yhteisön kehitystä ja yhteenkuuluvuutta; korostaa, että energia-alalla on tärkeää päästä eroon oligarkkisesta monopolista;

17.

kannustaa itäisen kumppanuuden maita torjumaan asianmukaisesti energiaköyhyyttä kaikkialla, missä sitä havaitaan, ja suojelemaan haavoittuvassa asemassa olevia energiankuluttajia erityisesti syrjäisillä alueilla; korostaa, että on tärkeää hyväksyä selkeä määritelmä ”energiaköyhyydelle” ja ”haavoittuvassa asemassa oleville energiankuluttajille”, jotta voidaan parantaa seurantaa ja päätöksentekoa;

18.

Kehottaa tiivistämään itäisen kumppanuuden puitteissa tehtävää yhteistyötä, joka koskee uusiutuvan energian tuotantoa ja käyttöä, ja edistämään vetyä koskevia yhteisiä standardeja; panee merkille, että on varmistettava, ettei vedyn tuonti vaaranna hiilestä irtautumista;

19.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita arvioimaan kriittisesti Venäjän kanssa tehtävää yhteistyötä erilaisilla ulkopoliittisilla foorumeilla ja Nord Stream 2 -hankkeen kaltaisissa hankkeissa; toteaa olevansa huolissaan Nord Stream 2 -kaasuputken rakentamisesta, sillä se lisää EU:n riippuvuutta Venäjän kaasutoimituksista, uhkaa EU:n sisämarkkinoita ja ei ole EU:n energiapolitiikan tai sen strategisten etujen mukainen; panee merkille Nord Stream 2 -hankkeen pitkän aikavälin poliittiset, taloudelliset ja turvallisuuteen liittyvät riskit ja kehottaa kaikkia sidosryhmiä ja erityisesti jäsenvaltioissa ja Euroopassa sijaitsevia sidosryhmiä hyödyntämään käytettävissä olevia oikeudellisia lausekkeita hankkeen pysäyttämiseksi; muistuttaa Ukrainan keskeisestä roolista Euroopan energiaverkossa ja kehottaa tehostamaan merkittävän kauttakulkumaan asemassa olevan Ukrainan kanssa tehtävää yhteistyötä;

20.

huomauttaa, että EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden on pysyttävä yhtenäisenä rintamana, jotta ne kestävät yhdessä monopolististen energiantoimittajien väärinkäytökset; toteaa, että vaikka tällaisilla toimittajilla on taloudellisesti varaa keskeyttää yhden maan energiantoimitukset, ne eivät pysty siihen koko rintaman osalta; kehottaa keskeyttämään Nord Stream 2 -kaasuputken rakentamisen;

21.

toteaa jälleen tukevansa itäisiä kumppaneita, jotta ne voivat vähentää energiariippuvuuttaan Venäjän federaatiosta kehittämällä omaa kotimaista energiantuotantoa ja energiatehokkuutta, mikä vaikuttaa niiden energian tarpeeseen ja siten niiden riippuvuuteen ulkoisista toimittajista;

22.

huomauttaa, että itäisen kumppanuuden maiden alueella vallitsevat jäätyneet konfliktit ovat merkittävä uhka energiavarmuudelle, demokratialle ja kehitykselle; pyytää lisäämään yhteistyötä, jonka avulla pyritään lopettamaan tällaiset konfliktit erityisesti Krimin niemimaalla, Transnistriassa, Abhasiassa, Etelä-Ossetiassa ja Vuoristo-Karabahissa;

23.

kehottaa tiivistämään yhteistyötä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi liikenteen ja liikkuvuuden alalla; muistuttaa, että hiilidioksidipäästöjen vähentämisen lisäksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota muiden ympäristön ja kansanterveyden kannalta haitallisten aineiden päästöjen vähentämiseen; suhtautuu myönteisesti aiheesta ”Prospects of LNG markets in Eastern Partner countries” tehdyn tutkimuksen julkaisemiseen; kannustaa itäisen kumppanuuden maita tutkimaan mahdollisuuksia lisätä nesteytetyn maakaasun käyttöä tavaraliikenteessä dieselin sijaan; korostaa, että nesteytetyn maakaasun käytön olisi oltava vain osa siirtymävaiheen ratkaisua kohti kestävää vihreää liikkuvuutta ja liikennettä, joka perustuu uusiutuviin energialähteisiin; kehottaa komissiota ja itäisen kumppanuuden maita tehostamaan yhteistyötä uuden liikkuvuusinfrastruktuurin, kuten sähköajoneuvojen suurteholatausasemien, kehittämiseksi;

24.

pitää myönteisenä, että itäisen kumppanuuden energiapaneelin alaisuuteen on perustettu Puolan ja Ukrainan johdolla toimiva kaasualan työryhmä, ja katsoo, että sen olisi keskityttävä vedyn ja ympäristöystävällisten kaasujen edistämiseen, yrityskumppanuuksien rakentamiseen ja investointien houkuttelemiseen;

25.

korostaa, että on tärkeää edistää näyttöön perustuvaa energiapolitiikkaa, joka pohjautuu kattaviin tietoihin, sekä lainsäädännön täytäntöönpanoa, ja kannustaa EU:ta jatkamaan tukea, jolla vahvistetaan itäisten kumppanien hallinnollisia valmiuksia tällä alalla; vaatii eurooppalaisia kumppanimaita toimittamaan läpinäkyvämpiä ja helpommin saatavilla olevia energiaan liittyviä tietoja; kehottaa itäisen kumppanuuden maita vahvistamaan ja suojelemaan kyberturvallisuuttaan ja kriittistä energiainfrastruktuuriaan;

26.

palauttaa mieliin asianomaisten itäisen kumppanuuden maiden assosiaatiosopimusten, energiayhteisön ja CEPA-sopimuksen mukaiset sitoumukset saattaa EU:n energiasäännökset osaksi kansallista lainsäädäntöään tai lähentää sitä EU:n lainsäädännön kanssa; katsoo, että lisärahoitustuen edellytyksenä olisi oltava se, että kumppanimaat panevat sitoumuksensa tehokkaasti täytäntöön, toteuttavat tarvittavat uudistukset ja tekevät kunnianhimoisempia sitoumuksia Euroopan vihreän kehityksen ohjelman puitteissa ”enemmällä enemmän” -periaatteen mukaisesti; panee merkille joidenkin itäisen kumppanuuden maiden jo saavuttaman edistyksen ja kehottaa toteuttamaan asianmukaisia toimia, joilla tehostetaan yhteistyötä ja tukea uudistamispyrkimysten vahvistamiseksi;

27.

kunnioittaa Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden 35. vuosipäivää, ilmaisee syvimmän osanottonsa uhrien perheille ja solidaarisuutensa kaikille asianosaisille ja kehottaa varmistamaan, että itäisen kumppanuuden maiden nykyiset ja uudet ydinlaitokset noudattavat korkeimpia ympäristö- ja ydinturvallisuusnormeja kansainvälisten yleissopimusten mukaisesti; kehottaa varmistamaan, että vaaralliset energiahankkeet, kuten Ostrovetsin ydinvoimala, eivät sisälly Euroopan energiaverkkoon;

28.

palauttaa mieliin, että EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden välinen energiayhteistyö ja kauppa edellyttävät täysimääräistä yhteistyötä ja kansainvälisten ja eurooppalaisten turvallisen tuotannon vaatimusten noudattamista, ja toteaa, että tämä yhteistyö on nyt vaarassa, koska Valko-Venäjä on kieltäytynyt noudattamasta täysimääräisesti Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) ja Euroopan ydinturvallisuusviranomaisten ryhmän (ENSREG) turvallisuussuosituksia uudelleen käyttöön otetun Ostrovetsin ydinvoimalan osalta; vaatii Valko-Venäjän viranomaisia korjaamaan kaikki tämän voimalaitoksen turvalliseen toimintaan liittyvät ongelmat;

29.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, neuvostolle, komissiolle, Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta vastaavalle komission varapuheenjohtajalle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, energia-asioista vastaavalle komission jäsenelle, Euroopan naapuruuspolitiikasta ja laajentumisneuvotteluista vastaavalle komission jäsenelle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle sekä EU:n jäsenvaltioiden ja itäisen Euroopan kumppanimaiden hallituksille ja parlamenteille;

---

(1)  Adrianmeren kaasuputki otettiin käyttöön 15. marraskuuta 2020. Ensimmäiset kaasutoimitukset on tehty Kreikkaan ja Bulgariaan Néa Mesimvríassa sijaitsevan DESFA-verkonhaltijan yhteenliitäntäpisteen kautta ja Italiaan Melendugnossa sijaitsevan SNAM Rete Gas (SRG) -verkonhaltijan yhteenliitäntäpisteen kautta. Eteläinen kaasukäytävä koostuu Etelä-Kaukasian kaasuputken laajennuksesta (SCPX) Azerbaidžanin ja Georgian kautta – siihen sisältyy 428 kilometriä uutta 48 tuuman kaasuputkea Azerbaidžanissa; 59 kilometriä uutta 48 tuuman kaasuputkea ja kaksi uutta kompressoriasemaa Georgiassa; Turkin kaasuputki (TANAP) – 1 340 kilometriä 56 tuuman kaasuputkea, 34 kilometriä 36 tuuman kaasuputkea ja 476 kilometriä 48 tuuman kaasuputkea Turkissa; ja Adrianmeren kaasuputki (TAP) – 878 kilometriä 48 tuuman kaasuputkea Kreikassa, Albaniassa ja Italiassa.

1

---

| 8.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 361/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 361/26

---

PÄÄTÖSLAUSELMA

elämänlaadusta, muun muassa vakaista terveydenhuoltojärjestelmistä ja kestävistä eläkeuudistuksista, EU:ssa ja itäisen kumppanuuden maissa

(2021/C 361/04)

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS, joka

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 hyväksytyn Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 hyväksytyn Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 24. marraskuuta 2017 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteisen julkilausuman sekä aikaisempien huippukokousten yhteiset julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 24. marraskuuta 2017 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteisen julkilausuman sekä aikaisempien huippukokousten yhteiset julkilausumat,

| — | ottaa huomioon 3. huhtikuuta 2012 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman kansalaisyhteiskunnan vahvistamisesta itäisissä kumppanuusmaissa, myös hallituksen ja kansalaisyhteiskunnan yhteistyöstä sekä kansalaisyhteiskunnan vaikutusvallan lisäämiseen tähtäävistä aloitteista (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. huhtikuuta 2012 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman kansalaisyhteiskunnan vahvistamisesta itäisissä kumppanuusmaissa, myös hallituksen ja kansalaisyhteiskunnan yhteistyöstä sekä kansalaisyhteiskunnan vaikutusvallan lisäämiseen tähtäävistä aloitteista (1),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle itäisestä kumppanuudesta ennen kesäkuussa 2020 pidettävää huippukokousta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle itäisestä kumppanuudesta ennen kesäkuussa 2020 pidettävää huippukokousta (2),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2017 julkaistun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen valmisteluasiakirjan ”Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results” (SWD(2017)0300), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2017 julkaistun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen valmisteluasiakirjan ”Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results” (SWD(2017)0300),

| — | ottaa huomioon 18. maaliskuuta 2020 julkaistun komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon yhteisen tiedonannon itäisen kumppanuuden politiikasta vuoden 2020 jälkeen (JOIN(2020)0007) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Reinforcing Resilience – an Eastern Partnership that delivers for all” (SWD(2020)0056), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. maaliskuuta 2020 julkaistun komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon yhteisen tiedonannon itäisen kumppanuuden politiikasta vuoden 2020 jälkeen (JOIN(2020)0007) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Reinforcing Resilience – an Eastern Partnership that delivers for all” (SWD(2020)0056),

| — | ottaa huomioon 11. toukokuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät itäisen kumppanuuden politiikasta vuoden 2020 jälkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. toukokuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät itäisen kumppanuuden politiikasta vuoden 2020 jälkeen,

| — | ottaa huomioon kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman sekä erityisesti kestävän kehityksen tavoitteen 3 taata terveellinen elämä ja hyvinvointi kaikenikäisille ja tavoitteen 4 taata kaikille avoin, tasa-arvoinen ja laadukas koulutus sekä elinikäiset oppimismahdollisuudet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman sekä erityisesti kestävän kehityksen tavoitteen 3 taata terveellinen elämä ja hyvinvointi kaikenikäisille ja tavoitteen 4 taata kaikille avoin, tasa-arvoinen ja laadukas koulutus sekä elinikäiset oppimismahdollisuudet,

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 päivätyn komission European Economy Discussion Paper -julkaisun ”Towards Better Adequacy & Sustainability: A Review of Pension Systems & Pension Reforms in Eastern Partnership Countries”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 päivätyn komission European Economy Discussion Paper -julkaisun ”Towards Better Adequacy & Sustainability: A Review of Pension Systems & Pension Reforms in Eastern Partnership Countries”,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti vanhuuden toimeentuloa ja eläkkeitä koskevan periaatteen 15, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti vanhuuden toimeentuloa ja eläkkeitä koskevan periaatteen 15,

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle itäisestä kumppanuudesta ennen kesäkuussa 2020 pidettävää huippukokousta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle itäisestä kumppanuudesta ennen kesäkuussa 2020 pidettävää huippukokousta (3),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (4),

| — | ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2020 esitetyn, YK:n pääsihteerin António Guterresin kiireellisen vetoomuksen maailmanlaajuisesta tulitauosta covid-19-viruksen voittamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2020 esitetyn, YK:n pääsihteerin António Guterresin kiireellisen vetoomuksen maailmanlaajuisesta tulitauosta covid-19-viruksen voittamiseksi,

| — | ottaa huomioon EU:n sekä Georgian, Moldovan ja Ukrainan välillä tehdyt assosiaatiosopimukset, EU:n ja Armenian kokonaisvaltaisen ja tehostetun kumppanuussopimuksen, EU:n ja Azerbaidžanin kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen sekä erityisesti näiden sopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä sekä työllisyyttä, sosiaalipolitiikkaa ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevat luvut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n sekä Georgian, Moldovan ja Ukrainan välillä tehdyt assosiaatiosopimukset, EU:n ja Armenian kokonaisvaltaisen ja tehostetun kumppanuussopimuksen, EU:n ja Azerbaidžanin kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen sekä erityisesti näiden sopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä sekä työllisyyttä, sosiaalipolitiikkaa ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevat luvut,

| A. | ottaa huomioon, että 11. toukokuuta 2020 annetuissa neuvoston päätelmissä itäisen kumppanuuden politiikasta vuoden 2020 jälkeen painotettiin, että selviytymiskyvyn parantamiseen perustuva ensisijainen poliittinen kehys on tulevina vuosina yksi itäisen kumppanuuden tärkeimmistä tavoitteista muun muassa ympäristön, terveyden (etenkin nykyisessä covid-19-pandemian aiheuttamassa tilanteessa) ja ihmisten turvallisuuden aloilla; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 11. toukokuuta 2020 annetuissa neuvoston päätelmissä itäisen kumppanuuden politiikasta vuoden 2020 jälkeen painotettiin, että selviytymiskyvyn parantamiseen perustuva ensisijainen poliittinen kehys on tulevina vuosina yksi itäisen kumppanuuden tärkeimmistä tavoitteista muun muassa ympäristön, terveyden (etenkin nykyisessä covid-19-pandemian aiheuttamassa tilanteessa) ja ihmisten turvallisuuden aloilla;

| B. | ottaa huomioon, että 18. maaliskuuta 2020 annetussa yhteisessä tiedonannossa itäisen kumppanuuden politiikasta vuoden 2020 jälkeen korostetaan erityisesti selviytymiskyvyn parantamista ja kaavaillaan toimien tehostamista ihmisten terveyden ja hyvinvoinnin kannalta keskeisillä aloilla; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että 18. maaliskuuta 2020 annetussa yhteisessä tiedonannossa itäisen kumppanuuden politiikasta vuoden 2020 jälkeen korostetaan erityisesti selviytymiskyvyn parantamista ja kaavaillaan toimien tehostamista ihmisten terveyden ja hyvinvoinnin kannalta keskeisillä aloilla;

| C. | toteaa, että elämänlaadun parantaminen on kansallisten hallitusten pitkän aikavälin politiikan nimenomainen ja implisiittinen tavoite, vaikka sen asianmukainen määrittely ja mittaaminen on haastavaa ja usein hankalaa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että elämänlaadun parantaminen on kansallisten hallitusten pitkän aikavälin politiikan nimenomainen ja implisiittinen tavoite, vaikka sen asianmukainen määrittely ja mittaaminen on haastavaa ja usein hankalaa;

| D. | katsoo, että elämänlaatu on laaja käsite, joka kattaa muutakin kuin vain talouskasvun ja aineelliset elinolot; toteaa, että se käsittää erilaisia indikaattoreita, jotka heijastavat sen monia ulottuvuuksia, muun muassa tyytyväisyyttä elämään, työtä, terveydentilaa, sosiaalisia suhteita, vapaa-aikaa, koulutusta ja osaamista, työ- ja yksityiselämän tasapainoa, kansalaisten osallistumista ja hallinnointia, ympäristön laatua, ihmisten turvallisuutta ja hallintoa; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että elämänlaatu on laaja käsite, joka kattaa muutakin kuin vain talouskasvun ja aineelliset elinolot; toteaa, että se käsittää erilaisia indikaattoreita, jotka heijastavat sen monia ulottuvuuksia, muun muassa tyytyväisyyttä elämään, työtä, terveydentilaa, sosiaalisia suhteita, vapaa-aikaa, koulutusta ja osaamista, työ- ja yksityiselämän tasapainoa, kansalaisten osallistumista ja hallinnointia, ympäristön laatua, ihmisten turvallisuutta ja hallintoa;

| E. | ottaa huomioon, että sekä itäisen kumppanuuden maiden assosiaatiosopimuksiin että EU:n ja Armenian kokonaisvaltaiseen ja tehostettuun kumppanuussopimukseen sisältyy terveysasioita käsittelevä luku, jossa vahvistetaan monia eri aloja kattava yhteistyö kansanterveysstandardien ja ihmisten terveyden suojelun parantamiseksi, sekä ympäristöä käsittelevä luku, jonka tavoitteena on lähentää sääntelyä laaja-alaisesti; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että sekä itäisen kumppanuuden maiden assosiaatiosopimuksiin että EU:n ja Armenian kokonaisvaltaiseen ja tehostettuun kumppanuussopimukseen sisältyy terveysasioita käsittelevä luku, jossa vahvistetaan monia eri aloja kattava yhteistyö kansanterveysstandardien ja ihmisten terveyden suojelun parantamiseksi, sekä ympäristöä käsittelevä luku, jonka tavoitteena on lähentää sääntelyä laaja-alaisesti;

| F. | ottaa huomioon, että EU:n jäsenvaltioiden ja itäisen kumppanuuden maiden sisällä ja välillä on merkittäviä eroja, kuten sosioekonomiset indikaattorit ja inhimillisen kehityksen indeksi osoittavat; toteaa, että keskeisiin indikaattoreihin kuuluva elinajanodote on itäisen kumppanuuden maissa jopa seitsemän vuotta EU:n keskiarvoa alhaisempi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EU:n jäsenvaltioiden ja itäisen kumppanuuden maiden sisällä ja välillä on merkittäviä eroja, kuten sosioekonomiset indikaattorit ja inhimillisen kehityksen indeksi osoittavat; toteaa, että keskeisiin indikaattoreihin kuuluva elinajanodote on itäisen kumppanuuden maissa jopa seitsemän vuotta EU:n keskiarvoa alhaisempi;

| G. | ottaa huomioon, että itäisen kumppanuuden alueen laaja epävirallinen sektori, korkea työttömyys, alhaiset säästämisasteet ja voimakas riippuvuus rahalähetyksistä ovat yhdessä osoitus laajojen yhteiskuntaryhmien haavoittuvuudesta itäisen kumppanuuden maissa, joissa köyhyys ja eriarvoisuus todennäköisesti lisääntyvät covid-19-kriisin vuoksi; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että itäisen kumppanuuden alueen laaja epävirallinen sektori, korkea työttömyys, alhaiset säästämisasteet ja voimakas riippuvuus rahalähetyksistä ovat yhdessä osoitus laajojen yhteiskuntaryhmien haavoittuvuudesta itäisen kumppanuuden maissa, joissa köyhyys ja eriarvoisuus todennäköisesti lisääntyvät covid-19-kriisin vuoksi;

| H. | toteaa, että pandemiasta johtuva sosioekonominen kriisi vaikuttaa kielteisesti ihmisten tuloihin ja heidän fyysiseen ja henkiseen hyvinvointiinsa sekä kokonaisten yhteisöjen sosiaaliseen yhtenäisyyteen; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että pandemiasta johtuva sosioekonominen kriisi vaikuttaa kielteisesti ihmisten tuloihin ja heidän fyysiseen ja henkiseen hyvinvointiinsa sekä kokonaisten yhteisöjen sosiaaliseen yhtenäisyyteen;

| I. | katsoo, että kohtuuhintaiset, tehokkaat, kaikkien saatavilla olevat, kestävät ja joustavat julkiset terveydenhuoltojärjestelmät ovat keskeinen tekijä kansalaisten elämänlaadun ja hyvinvoinnin parantamisessa; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että kohtuuhintaiset, tehokkaat, kaikkien saatavilla olevat, kestävät ja joustavat julkiset terveydenhuoltojärjestelmät ovat keskeinen tekijä kansalaisten elämänlaadun ja hyvinvoinnin parantamisessa;

| J. | ottaa huomioon, että terveydenhuoltomenot ovat itäisen kumppanuuden maissa merkittävästi alhaisemmat kuin EU:ssa sekä absoluuttisesti mitattuna että suhteessa BKT:hen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että terveydenhuoltomenot ovat itäisen kumppanuuden maissa merkittävästi alhaisemmat kuin EU:ssa sekä absoluuttisesti mitattuna että suhteessa BKT:hen;

| K. | ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan järjestöt ovat olleet ja ovat edelleen olennaisen tärkeitä pandemian vaikutusten hillitsemiseksi pitkällä aikavälillä ja niitä on tuettava, jotta voidaan taata näiden keskeisten tukitoimien jatkuvuus covid-19-kriisin taloudellisten, sosiaalisten ja terveyteen liittyvien seurausten lieventämiseksi; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan järjestöt ovat olleet ja ovat edelleen olennaisen tärkeitä pandemian vaikutusten hillitsemiseksi pitkällä aikavälillä ja niitä on tuettava, jotta voidaan taata näiden keskeisten tukitoimien jatkuvuus covid-19-kriisin taloudellisten, sosiaalisten ja terveyteen liittyvien seurausten lieventämiseksi;

| L. | toteaa, että huomio on covid-19-pandemian seurauksena kiinnittynyt ratkaisevalla tavalla tarpeeseen vahvistaa kriisi- ja toimintavalmiuksia laajemman Euroopan alueella, jotta voidaan torjua hätätilanteita ja erityisesti vakavia rajat ylittäviä terveysuhkia; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että huomio on covid-19-pandemian seurauksena kiinnittynyt ratkaisevalla tavalla tarpeeseen vahvistaa kriisi- ja toimintavalmiuksia laajemman Euroopan alueella, jotta voidaan torjua hätätilanteita ja erityisesti vakavia rajat ylittäviä terveysuhkia;

| M. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on tuonut esiin, miten tärkeää on tukea ja nopeuttaa vihreää siirtymää, hoivatalouteen siirtymistä ja digitaalista muutosta, jotta ketään ei jätetä jälkeen; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on tuonut esiin, miten tärkeää on tukea ja nopeuttaa vihreää siirtymää, hoivatalouteen siirtymistä ja digitaalista muutosta, jotta ketään ei jätetä jälkeen;

| N. | ottaa huomioon, että EU on covid-19-kriisin johdosta ottanut käyttöön 80 miljoonan euron hätäapupaketin välittömiin tarpeisiin vastaamiseksi ja jopa 1 miljardia euroa terveydenhuoltojärjestelmien sekä lyhyen ja keskipitkän aikavälin sosiaalisen ja taloudellisen elpymisen tukemiseksi itäisen kumppanuuden alueella; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että EU on covid-19-kriisin johdosta ottanut käyttöön 80 miljoonan euron hätäapupaketin välittömiin tarpeisiin vastaamiseksi ja jopa 1 miljardia euroa terveydenhuoltojärjestelmien sekä lyhyen ja keskipitkän aikavälin sosiaalisen ja taloudellisen elpymisen tukemiseksi itäisen kumppanuuden alueella;

| O. | toteaa, että eri ohjelmista, kuten terveydenhuoltoa koskevasta Euroopan unionin solidaarisuusaloitteesta itäisen kumppanuuden maissa, tarjotaan lyhyen ja keskipitkän aikavälin tukea covid-19-kriistä johtuviin haasteisiin vastaamiseksi ja että tällaiset ohjelmat voisivat toimia ponnahduslautana tulevalle yhteistyölle; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että eri ohjelmista, kuten terveydenhuoltoa koskevasta Euroopan unionin solidaarisuusaloitteesta itäisen kumppanuuden maissa, tarjotaan lyhyen ja keskipitkän aikavälin tukea covid-19-kriistä johtuviin haasteisiin vastaamiseksi ja että tällaiset ohjelmat voisivat toimia ponnahduslautana tulevalle yhteistyölle;

| P. | katsoo, että covid-19-kriisi on osoittanut EU:n yhteisten toimien merkityksen; ottaa huomioon, että parlamentti on kehottanut muun muassa perustamaan eurooppalaisen lääkintäapumekanismin, jotta voidaan tehostaa varautumista ja reagoimista kaikentyyppisiin terveyskriiseihin yhdessä ja koordinoidusti; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että covid-19-kriisi on osoittanut EU:n yhteisten toimien merkityksen; ottaa huomioon, että parlamentti on kehottanut muun muassa perustamaan eurooppalaisen lääkintäapumekanismin, jotta voidaan tehostaa varautumista ja reagoimista kaikentyyppisiin terveyskriiseihin yhdessä ja koordinoidusti;

| Q. | ottaa huomioon, että EU on sitoutunut noudattamaan yhtenäistä ja koordinoitua lähestymistapaa, jotta voidaan vastata covid-19-kriisiin tehokkaasti ja solidaarisesti, etenkin hankittaessa ja otettaessa käyttöön rokotteita, vaikka jäsenvaltiot vastaavatkin täysin kansanterveyspolitiikastaan sekä terveydenhuoltopalvelujen ja sairaanhoidon järjestämisestä ja tarjoamisesta; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että EU on sitoutunut noudattamaan yhtenäistä ja koordinoitua lähestymistapaa, jotta voidaan vastata covid-19-kriisiin tehokkaasti ja solidaarisesti, etenkin hankittaessa ja otettaessa käyttöön rokotteita, vaikka jäsenvaltiot vastaavatkin täysin kansanterveyspolitiikastaan sekä terveydenhuoltopalvelujen ja sairaanhoidon järjestämisestä ja tarjoamisesta;

| R. | toteaa, että ikääntyneillä naisilla on suurempi vaara köyhtyä, mikä johtuu muun muassa palkka- ja eläke-eroista, työmarkkinoiden sukupuolen mukaisesta eriytymisestä sekä hoitotehtäviin ja työaikaan liittyvistä sukupuolieroista; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että ikääntyneillä naisilla on suurempi vaara köyhtyä, mikä johtuu muun muassa palkka- ja eläke-eroista, työmarkkinoiden sukupuolen mukaisesta eriytymisestä sekä hoitotehtäviin ja työaikaan liittyvistä sukupuolieroista;

| S. | ottaa huomioon, että komissio ja Maailman terveysjärjestön (WHO) Euroopan aluetoimisto totesivat 4. marraskuuta 2020 antamassaan yhteisessä lausumassa (5), että lisätoimia tarvitaan, jotta voidaan auttaa itäisen kumppanuuden maita parantamaan alueellista ja paikallista terveysturvallisuutta, käsittelemään terveyseroja, parantamaan terveydenhuoltojärjestelmien selviytymiskykyä ja vahvistamaan yhteistyötä WHO:n maatoimistojen ja unionin edustustojen välillä samalla, kun vahvistetaan Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (EHTY) ja WHO:n Euroopan aluetoimiston välistä kumppanuutta, sen varmistamiseksi, että koko alueella noudatetaan yhtenäisiä strategisia lähestymistapoja; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että komissio ja Maailman terveysjärjestön (WHO) Euroopan aluetoimisto totesivat 4. marraskuuta 2020 antamassaan yhteisessä lausumassa (5), että lisätoimia tarvitaan, jotta voidaan auttaa itäisen kumppanuuden maita parantamaan alueellista ja paikallista terveysturvallisuutta, käsittelemään terveyseroja, parantamaan terveydenhuoltojärjestelmien selviytymiskykyä ja vahvistamaan yhteistyötä WHO:n maatoimistojen ja unionin edustustojen välillä samalla, kun vahvistetaan Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (EHTY) ja WHO:n Euroopan aluetoimiston välistä kumppanuutta, sen varmistamiseksi, että koko alueella noudatetaan yhtenäisiä strategisia lähestymistapoja;

| T. | katsoo, että ennakoitavat, riittävät ja kestävät eläkejärjestelmät ovat tärkeä tekijä, kun halutaan tarjota hyvä elämänlaatu työssäkäynnin päätyttyä sekä varmistaa toimeentuloturva, torjua köyhyyttä ja vähentää ikääntyneiden eriarvoisuutta; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että ennakoitavat, riittävät ja kestävät eläkejärjestelmät ovat tärkeä tekijä, kun halutaan tarjota hyvä elämänlaatu työssäkäynnin päätyttyä sekä varmistaa toimeentuloturva, torjua köyhyyttä ja vähentää ikääntyneiden eriarvoisuutta;

| U. | ottaa huomioon, että eläkejärjestelmien hallinnointi kuuluu EU:ssa edelleen jäsenvaltioiden toimivaltaan; katsoo, että helpottamalla EU:n ja sen kumppanimaiden välistä vastavuoroista oppimista ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa voidaan merkittävästi tehostaa reagoimista väestökehityksen haasteisiin ja parantaa eläkejärjestelmien riittävyyttä ja kestävyyttä; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että eläkejärjestelmien hallinnointi kuuluu EU:ssa edelleen jäsenvaltioiden toimivaltaan; katsoo, että helpottamalla EU:n ja sen kumppanimaiden välistä vastavuoroista oppimista ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa voidaan merkittävästi tehostaa reagoimista väestökehityksen haasteisiin ja parantaa eläkejärjestelmien riittävyyttä ja kestävyyttä;

| V. | katsoo, että eläkepolitiikan tavoitteiden saavuttamisesta on tullut itäisen kumppanuuden alueella yhä haastavampaa väestön kiihtyvän ikääntymisen, epävirallisen sektorin laajuuden, kausityöntekijöiden suuren määrän ja jatkuvan talouskriisin seurauksena; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että eläkepolitiikan tavoitteiden saavuttamisesta on tullut itäisen kumppanuuden alueella yhä haastavampaa väestön kiihtyvän ikääntymisen, epävirallisen sektorin laajuuden, kausityöntekijöiden suuren määrän ja jatkuvan talouskriisin seurauksena;

| W. | ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin sisältyy useita määräyksiä, jotka koskevat eläkeoikeuksia, ja toteaa, että niissä käsitellään muun muassa työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien oikeutta eläkkeeseen, joka vastaa suoritettuja eläkemaksuja ja varmistaa riittävän toimeentulon, naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia hankkia eläkeoikeuksia sekä oikeutta voimavaroihin, joilla varmistetaan ihmisarvoinen vanhuus; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin sisältyy useita määräyksiä, jotka koskevat eläkeoikeuksia, ja toteaa, että niissä käsitellään muun muassa työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien oikeutta eläkkeeseen, joka vastaa suoritettuja eläkemaksuja ja varmistaa riittävän toimeentulon, naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia hankkia eläkeoikeuksia sekä oikeutta voimavaroihin, joilla varmistetaan ihmisarvoinen vanhuus;

| X. | katsoo, että hoivatalouteen investoiminen on ensiarvoisen tärkeää, jotta voidaan taata kaikille ihmisarvoinen elämä ja suojella kaikkia EU:n ja itäisen kumppanuuden alueella eläviä ihmisiä; ottaa huomioon, että ikääntyneet henkilöt ovat kärsineet ja kärsivät yhä voimakkaasti eri sairauksiin, muun muassa covid-19-tautiin, liittyvistä komplikaatioista, ja nämä sairaudet ovat heille hengenvaarallisia; |
| --- | --- |

X.

katsoo, että hoivatalouteen investoiminen on ensiarvoisen tärkeää, jotta voidaan taata kaikille ihmisarvoinen elämä ja suojella kaikkia EU:n ja itäisen kumppanuuden alueella eläviä ihmisiä; ottaa huomioon, että ikääntyneet henkilöt ovat kärsineet ja kärsivät yhä voimakkaasti eri sairauksiin, muun muassa covid-19-tautiin, liittyvistä komplikaatioista, ja nämä sairaudet ovat heille hengenvaarallisia;

Elämänlaatu

| 1. | suhtautuu myönteisesti siihen, että tällä hetkellä EU keskittyy painottamaan itäisen kumppanuuden strategiassaan yleisesti selviytymiskykyä, ja toteaa, että ympäristön, ilmastonmuutoksen, sosiaalipolitiikan, sukupuolten tasa-arvon, työntekijöiden oikeuksien ja sosiaalisen suojelun, erityisesti ihmisarvoisen työllisyyden, sekä kansanterveyden ja koulutuksen aloilla toteutettavan yhteistyön vahvistaminen parantaa elämänlaatua konkreettisesti pitkällä aikavälillä EU:ssa ja sen itäisissä kumppanimaissa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että useimmilla itäisen kumppanuuden tavoitteilla ja käynnissä olevilla ohjelmilla edistetään välillisesti elämänlaadun parantamista mutta niiden välittömän lisäarvon näkyvyys on kansalaisten kannalta yleensä hyvin heikkoa; kehottaa sen vuoksi parantamaan talous- ja sosiaalipolitiikan koordinointia sekä niiden yhdenmukaisuutta talouden ekologisen muutoksen kanssa Pariisin pöytäkirjaan perustuvien, vaikutusten lieventämistä koskevien sitoumusten mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että kohtuullinen elintaso ja sosiaalisen suojelun saatavuus ovat vakava yhteinen haaste EU:n jäsenvaltioille ja itäisen kumppanuuden maille, minkä vuoksi niiden olisi oltava keskeisiä kysymyksiä yhteisissä ponnisteluissa ja yhteistyössä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa kaikkia sidosryhmiä hyödyntämään täysimääräisesti EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden kahdenvälisten sopimusten voimassa olevia määräyksiä ja itäisen kumppanuuden monenvälistä foorumia sekä käyttämään innovatiivisia toimintamalleja elämänlaadun parantamiseksi konkreettisesti ja näiden parannusten mittaamiseksi lisäten samalla myös kyseisten konkreettisten toimien ja tulosten näkyvyyttä; |
| --- | --- |

4.

Vakaat terveydenhuoltojärjestelmät

| 5. | kehottaa kaikkia sidosryhmiä hyödyntämään covid-19-pandemiasta saatuja kokemuksia ja tehostamaan tarpeisiin perustuvaa yhteistyötä EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden välillä asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen, kansalaisyhteiskunnan ja paikallisten terveydenhuoltopalvelujen myötävaikutuksella; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että kaikkien kansalaisten saatavilla oleva, kohtuuhintainen ja laadukas terveydenhuolto on ratkaisevan tärkeää; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että julkisissa terveydenhuoltojärjestelmissä olisi kustannusten sijasta keskityttävä ensisijaisesti terveydenhuollon edunsaajiin ja järjestelmille olisi osoitettava riittävästi rahoitusta, jotta maksut voidaan suorittaa asianmukaisesti ja järjestelmät toimivat moitteettomissa olosuhteissa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa Euroopan komissiota ja itäisen kumppanuuden maiden hallituksia vastaamaan ohjelmissaan tarpeisiin, joita meneillään oleva kriisi on entisestään lisännyt, ja takaamaan erityisesti sosiaalisen suojelun, työllisyyden turvaamisen, joustavien julkisten terveydenhuoltopalvelujen saatavuuden, koulutusmahdollisuudet, verkko-opiskelu mukaan luettuna, sekä kaikkein vähävaraisimpien elintarviketurvan ja aineellisen avun; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että on tarpeen varmistaa covid-19-pandemian aikana terveydenhuoltopalvelujen ja lääketieteellisten infrastruktuurien, kuten sairaaloiden, hoitopalvelujen, lääkkeiden, testien ja rokotteiden, yleinen saatavuus sekä säilyttää julkiset terveydenhuoltopalvelut ja vahvistaa niitä sekä lisätä huomattavasti niiden rahoitusta; painottaa, että WTO:n puitteissa on lisättävä yhteisiä ponnisteluja, jotta covid-19-pandemia voidaan voittaa maailmanlaajuisin toimin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa EU:ta ja itäisen kumppanuuden maiden hallituksia puuttumaan terveydenhuolto- ja hoitopalvelujen saatavuudessa esiintyvään eriarvoisuuteen vahvistaen erityisesti paikallisia ja alueellisia terveydenhuoltopalveluja ja -valmiuksia itäisen kumppanuuden seuraavien, vuoden 2020 jälkeisten ohjelmien suunnittelussa ja EU:n kahdenvälistä tukea koskevassa ohjelmatyössä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja itäisen kumppanuuden maita kunnioittamaan oikeutta terveyteen varmistamalla terveydenhuolto- ja hoitopalvelujen yleinen ja yhtäläinen saatavuus ilman ikään, rotuun, etniseen alkuperään, kieleen, yhteiskuntaluokkaan, sukupuoliseen suuntautumiseen, sukupuolen ilmaisuun, sukupuoli-identiteettiin tai sukupuoliominaisuuksiin tai muihin perusteisiin liittyvää syrjintää; |
| --- | --- |

11.

| 12. | painottaa, että vähemmistöjen mahdollisuutta saada terveydenhoitoa olisi vahvistettava meneillään olevan pandemian aikana, ja korostaa, että syrjinnän välttämiseksi pandemiaan liittyviä rajoittavia toimenpiteitä ei pitäisi kohdistaa vähemmistöryhmiin ilman erityistä mainintaa kyseisten erityistoimenpiteiden tarpeellisuudesta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että covid-19-pandemia ja sen seuraukset terveydenhuoltojärjestelmissä ja julkisessa taloudessa eivät saisi vaikuttaa haitallisesti kroonisten sairauksien, kuten syövän, hoitovaihtoehtoihin ja tällaiset hoidot olisi turvattava pandemiasta ja sen vaikutuksista huolimatta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että elämänlaatu on itäisen kumppanuuden maissa alhaisempi kuin EU:n jäsenvaltioissa mutta lisäksi monilla ihmisillä, erityisesti maaseudulla elävillä, on vaikeuksia saavuttaa sosiaalisten perusnormien taso heikkojen infrastruktuurien ja huonon hygienian sekä terveydenhuolto- ja koulutuspalvelujen puutteen tai etäisyyden vuoksi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kannustaa säännöllistä ja jäsenneltyä tietojen ja henkilöstön vaihtoa, jotta voidaan parantaa terveydenhuoltojärjestelmien selviytymiskykyä ja vähentää kriittiseen terveydenhuoltoinfrastruktuuriin ja -henkilöstöön kohdistuvia paineita sekä helpottaa parhaita käytäntöjä, institutionaalisia valmiuksia ja hallinnointia koskevaa vastavuoroista oppimista; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa EU:ta harkitsemaan terveydenhuollon uudistamista koskevia kahdenvälisiä ja alueellisia teknisen avun ohjelmia itäisen kumppanuuden alueella, jotta voidaan kehittää kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien lainsäädäntökehystä ja taloushallintoa, parantaa julkisten terveydenhuoltopalvelujen saatavuutta ja hoidon yleistä laatua sekä toteuttaa kohdennettuja tai alakohtaisia terveysalan toimintaohjelmia, joista saadaan konkreettista pitkän aikavälin hyötyä kansalaisille ja heidän elämänlaadulleen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa, että äitiyskuolleisuus on itäisen kumppanuuden maissa joitakin kertoja yleisempää kuin EU:ssa, ja kehottaa puuttumaan tähän ongelmaan tarvittavin terveydenhuollon uudistuksin; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee huolestuneena merkille terveydenhuoltoalan alhaisesta palkkatasosta ja aivovuodosta johtuvat mahdolliset kielteiset vaikutukset, muun muassa huomattavat yhteiskunnalliset kustannukset, sillä tällaiset vaikutukset korostuvat kriisien ja erityisesti covid-19-pandemian aikana; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää myönteisenä komission ja WHO:n Euroopan aluetoimiston 4. marraskuuta 2020 antamaa yhteistä lausumaa, jossa tuotiin esiin tarve yhdistää pyrkimyksiä ihmisten terveyden parantamiseksi kaikkialla Euroopassa ja auttaa aktiivisesti maita saavuttamaan korkein mahdollinen terveyden ja terveyden suojelun taso; tukee täysin parhaita käytäntöjä, kuulemisia ja säännöllisiä jäsenneltyjä vuoropuheluja koskevan tiedonvaihdon lisäämistä yhteisten toimien ja aloitteiden harkitsemiseksi, ja kehottaa laatimaan konkreettisempia suunnitelmia hankkeiden hahmottelemiseksi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | panee huolestuneena merkille, että ennusteiden mukaan COVAX-järjestelmän kautta toimitettavia covid-19-rokotteita riittää keskimäärin vain noin 20 prosentille itäisen kumppanuuden alueen väestöstä, ja kannustaa tältä osin jatkamaan EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden välistä yhteistyötä; toteaa jälleen, että on erityisen tärkeää asettaa covid-19-rokotteita viipymättä saataville selkeiden ja avointen kriteerien pohjalta koko Euroopan alueella itäisen kumppanuuden maat mukaan luettuina rokotteiden käyttöönoton nopeuttamiseksi; pitää tässä yhteydessä myönteisenä EU:n yhteisen rokoteapumekanismin perustamista; |
| --- | --- |

20.

| 21. | painottaa, ettei tehokas covid-19-pandemian hallinta ole mahdollista, jollei itäisen kumppanuuden maihin toimiteta riittävää määrää rokotteita nopeasti ja tehokkaasti; toteaa, että jos tätä ei varmisteta, virus leviää kaikkialle EU:ssa, koska suuri määrä ihmisiä työskentelee useissa EU:n jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | muistuttaa, että on tarpeen jakaa vertailukelpoisia kansallisia tietoja, jotka liittyvät terveysuhkiin, tartuntatautiepidemioihin ja pandemioihin, sekä perustaa toimiva järjestelmä rokotusten vastavuoroista tunnustamista varten; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toteaa, että toiminnan on perustuttava vuonna 2015 tuberkuloosia ja monilääkeresistenttiä tuberkuloosia käsitelleen, itäisen kumppanuuden ministerikokouksen esimerkkiin; toteaa, että kyseiseen ministerikokoukseen osallistui ministereitä ja korkean tason virkamiehiä kansallisista hallituksista sekä kansainvälisten järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen edustajia; |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa, että itäiseen kumppanuuteen liittyy käyttämätöntä potentiaalia, jonka avulla voidaan käsitellä terveydenhuoltoalan yhteistyön, vaihto-ohjelmien ja hätäavun rajat ylittäviä näkökohtia yhdessä EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden lääketieteellisen henkilökunnan kanssa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa kansalaisyhteiskunnan järjestöjen covid-19-pandemian aikana tekemää työtä, jolla tuetaan haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä sekä terveydenhuoltoalan työntekijöitä ja lääkäreitä; painottaa, että itäisen kumppanuuden maiden yhteiskuntien selviytymiskykyä on vahvistettava pandemian jälkeen kiinnittäen erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin ja yhä kasvavaan joukkoon ihmisiä, jotka kärsivät kriisistä sosiaalisesti; kehottaa lisäämään tukea itäisen kumppanuuden maiden paikallisille kansalaisyhteiskunnan järjestöille, jotta ne voivat antaa täysimääräisen panoksensa pandemian vaikutusten lieventämiseksi sekä kansalaisten, erityisesti kaikkein haavoittuvimpien ryhmien ja kriisistä suhteettomasti kärsivien ihmisten, terveyden ja sosioekonomisen hyvinvoinnin parantamiseksi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että EU ja itäisen kumppanuuden maat ovat halukkaita rakentamaan ikäystävällisiä yhteiskuntia, joissa sukupolvien välinen solidaarisuus varmistetaan laadukkailla julkisilla palveluilla; |
| --- | --- |

26.

Kestävä eläkeuudistus

| 27. | ottaa huomioon eläkejärjestelmien ja niitä koskevien lainsäädäntökehysten moninaisuuden EU:ssa ja itäisen kumppanuuden maissa; panee kuitenkin merkille itäisen kumppanuuden käyttämättömän potentiaalin, jolla voidaan auttaa kumppanimaita kehittämään vahvempia hyvinvointijärjestelmiä, muun muassa parempaa suojaa tarjoavia eläkejärjestelmiä, keskittyen erityisesti yhteisvastuullisuuteen ja ihmisarvoon; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että kaikille EU:n ja itäisen kumppanuuden maiden kansalaisille on taattava vähimmäiseläke, jossa otetaan huomioon kansallinen tulotaso; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa tehostamaan yhteistyötä julkisen varainhoidon alalla, eläkejärjestelmien hallinta mukaan luettuna, erityisesti kouluttamalla eläkehallinnon henkilöstöä ja tukemalla käytössä olevia teknisen avun ohjelmia, esimerkiksi niitä, joita toteutetaan Maailmanpankin johdolla; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kannustaa hallituksia lisäämään eläkejärjestelmiensä kestävyyttä ja riittävyyttä laajentamalla eläkemaksupohjaa virallisen työllisyyden kasvun avulla; kehottaa maita harkitsemaan, mikä olisi sopiva laillinen eläkeikä, ottaen huomioon sellaiset pitkän aikavälin uudistukset, jotka on räätälöity maiden oman taloudellisen tilanteen mukaisesti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pitää nykyistä sukupuolten välistä eläke-eroa valitettavana ja pyytää EU:n jäsenvaltioita ja itäisen kumppanuuden maita esittämään konkreettisia toimenpiteitä sen poistamiseksi esimerkiksi torjumalla sukupuolten palkkaeroa ja parantamalla naisten työllisyysastetta työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskevilla toimilla sekä ehkäisemällä epävarmoja ja epävirallisia työsuhteita ja takaamalla kaikille vähimmäistulon; |
| --- | --- |

31.

| 32. | toteaa, että eläkeikä on tiiviisti yhteydessä eläkkeensaajan saaman eläkkeen loppusummaan; panee merkille, että eläkkeet ovat suhteellisen alhaisia verrattuna elinkustannuksiin; |
| --- | --- |

32.

| 33. | muistuttaa, että alaan liittyvillä rakenteellisilla ja institutionaalisilla uudistuksilla on keskeinen rooli, ja toteaa, että tällaisia ovat muun muassa uudistukset, joilla pyritään parantamaan työmarkkinoiden sääntelyä ja virallista työllisyyttä tai luomaan hyvin toimiva verohallinto ja tarkoituksenmukainen sääntelykehys rahoitusalaa varten; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on tietoinen, että kun otetaan huomioon elinajanodotteen ennakoitu jatkuva kasvu, työ- ja eläkevuosien välinen tasapaino on vaikea saavuttaa samalla, kun parannetaan myös valtion hallinnoimien eläkejärjestelmien oikeudenmukaisuutta, muun muassa vahvistamalla edelleen eläke-etujen ja -maksujen välistä yhteyttä; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita lisäämään teknistä apua, jonka tarkoituksena on arvioida ja testata pakollisia täydentäviä eläkejärjestelmiä (toinen pilari) ja täysin vapaaehtoisia eläkejärjestelmiä (kolmas pilari) valtion eläkkeiden täydentämiseksi itäisen kumppanuuden maissa. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  EUVL C 153, 30.5.2012, s. 16.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0167.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0167.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0054.

(5)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/international_cooperation/docs/2020_who_euro_cooperation_en.pdf

---